pdf 6 MB - Skogsbruket
pdf 6 MB - Skogsbruket
pdf 6 MB - Skogsbruket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Bioenergi<br />
Stubbar av gran har gett<br />
10 000 kubik värmeflis<br />
för första gÅngen har<br />
stubbar tagits till vara<br />
Och flisats pÅ Åland. tO-<br />
talt har stubbarna gett<br />
10 000 kubikmeter bränn-<br />
flis sOm till största delen<br />
sÅlts till mariehamns biOenergi.<br />
nu ska experimentet<br />
utvärderas, men allt tyder<br />
pÅ att man fOrtsätter.<br />
Hittills har man<br />
inte gjort något<br />
med stubbarna på<br />
Åland, de har helt<br />
enkelt lämnats kvar i skogen.<br />
Men nu vill Ålands skogsägarförbund<br />
utreda om det lönar<br />
sig att bryta upp stubbarna och<br />
tillverka värmeflis av dem.<br />
– Man räknar med att energivärdet<br />
är dubbelt så högt i<br />
stubbar som i grot men frågan<br />
är om det går åt mer energi att<br />
hantera stubbarna än man får<br />
ut i slutändan, säger Daniel<br />
Sundblom som produktionsansvarig<br />
vid Ab Skogen, som<br />
ägs dels av Ålands skogsägarförbund,<br />
dels av privata investerare.<br />
Kross från Sverige<br />
I fjol somras bröt man upp ett<br />
antal stubbar i experimentsyfte<br />
och de fick torka över vintern.<br />
Stubbarna, nästan uteslutande<br />
av gran eftersom de<br />
är lättare att få upp ur marken<br />
och är renare än tall, klövs<br />
när de bröts upp.<br />
I somras samlades stubbarna<br />
in och kördes till Ab Skogens<br />
anläggning i Finström<br />
och i september kom en inhyrd<br />
stubbkross till Åland från<br />
Daniel Sundblom vid Ab Skogen är nöjd med<br />
den stubbflis man tillverkat i höst och allt<br />
tyder på att man fortsätter att ta tillvara<br />
stubbar på Åland.<br />
Sverige för att till tillverka flis<br />
av stubbarna.<br />
Stubbkrossen har jobbat på i<br />
drygt en månad och nu är stubberget<br />
borta. I stället har man<br />
fått 10 000 kubikmeter flis som<br />
i första hand ska eldas i biovärmekraftverket<br />
som ägs av Mariehamns<br />
bioenergi och som<br />
förser staden med fjärrvärme.<br />
Stubbkrossen ska också flisa<br />
grot och gamla lastpallar innan<br />
den skickas tillbaka till uthyraren<br />
i Norrköping i Sverige.<br />
Sållas<br />
Innan stubbflisen körs till<br />
kraftverket sållas den för att få<br />
bort så mycket mull som möjligt.<br />
Det är också önskvärt att<br />
stubbarna är rena från sand<br />
och grus innan de flisas. Sanden<br />
blir till glas i hög värme<br />
och det i sin tur kan ställa till<br />
”Stubbflisen brinner bra och ger<br />
låga mängder aska.”<br />
11<br />
problem i kraftverken.<br />
Stubbflisen är rätt torr och<br />
den blandas ut med fuktigare<br />
barkflis för att få en fukthalt<br />
på cirka trettio procent som<br />
önskas av Mariehamns bioenergi.<br />
– Enligt vad vi hört i dag<br />
brinner stubbflisen bra och<br />
ger låga mängder aska, säger<br />
Sundblom.<br />
Stort intresse<br />
När den första omgången<br />
stubbar bröts och togs tillvara<br />
fick skogsägarna ingen<br />
ersättning. I gengäld behövde<br />
de inte betala för markberedningen.<br />
Om stubbrytningen<br />
permanentas ska skogsägarna<br />
få en viss ersättning och enligt<br />
Daniel Sundblom är intresset<br />
rätt stort.<br />
– Jag tror inte att vi kommer<br />
att lida någon brist på<br />
stubbar om vi går in för det<br />
här på allvar och allt tyder på<br />
att vi fortsätter och att det går<br />
att få ekonomi i hanteringen.<br />
Just nu bryter vi upp stubbar<br />
på ett större skifte och de får<br />
torka till nästa sommar, säger<br />
Daniel Sundblom.<br />
Efterfrågan på bioenergi<br />
ökar och det som inte går åt i<br />
de åländska biopannorna kan<br />
exporteras till närregionerna<br />
både i öster och väster.<br />
– Stubbrytningen kan bli<br />
ett komplement till vår övriga<br />
verksamhet, ett ben till att stå<br />
på. Under det första året har<br />
vi gjort en del smärre misstag<br />
men vi har lärt oss efterhand<br />
och nu har vi bra kontroll på<br />
hanteringen.<br />
Om Ab Skogen ska satsa på<br />
en egen stubbkross får framtiden<br />
utvisa. Det är en stor investering<br />
och i så fall blir det<br />
”en bättre begagnad”. En ny<br />
maskin kostar runt 360 000<br />
euro. m<br />
text Och fOtO:<br />
helena fOrsgÅrd