PDF 2,8 MB - Skogsbruket
PDF 2,8 MB - Skogsbruket
PDF 2,8 MB - Skogsbruket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Problem med rådjurs-<br />
skador<br />
LEIF HELIN ÄR SKOGSVÅRDSINSTRUKTÖR I ÅLANDS SKOGS-<br />
VÅRDSFÖRENING MED BL.A. ECKERÖ SOM VERKSAMHETSOM-<br />
RÅDE. HAN HAR ERFARENHET AV RÅDJURSPROBLEMATIKEN VID<br />
SKOGSFÖRNYELSE.<br />
Platsen är Torp by i Eckerö och<br />
en förnyelseyta som är planterad<br />
år 2004 med täckrotsplantor,<br />
både tall och gran. Ytan är<br />
markberedd och plantorna i<br />
god kondition förutom spåren<br />
av rådjursbetning. Biomassan<br />
är det inget större fel på. Det<br />
som bedrövar en skogsfackman<br />
är de busklika, flertoppade<br />
plantorna och plantor<br />
med toppskottet betat. Vissa<br />
plantor är helt försvunna eller<br />
så återstår endast en torr pinne<br />
då rådjuret tagit hela den<br />
gröna delen. Tydliga luckor i<br />
plantbeståndet har uppstått.<br />
Situationen är svår<br />
Det är bedrövligt, säger Leif<br />
Helin, man undrar vad det<br />
ska bli av dessa plantor i<br />
framtiden. Här måste hjälpplanteras,<br />
men vilka chanser<br />
har de nya plantorna att<br />
NIO PLANTOR AV TIO HAR FLERA TOPPAR.<br />
lyckas. En nyplantering kostar<br />
pengar, man förlorar tid då<br />
förnyelsefasen tar så lång tid<br />
och kvaliteten blir lidande.<br />
Våren är värst med kyla och<br />
litet eller ingen snö. Då hittar<br />
rådjuren mat i planteringarna.<br />
Avskräckningsmedel kan<br />
ha en viss effekt med de är<br />
dyra och kräver extra arbete.<br />
Naturlig förnyelse klarar sig<br />
bättre men är inte möjlig på<br />
alla objekt.<br />
Det borde nog skjutas flere<br />
rådjur. Man borde sitta på förnyelseytorna<br />
och skjuta bort i<br />
stort sett allt för att få plantskogen<br />
igång, tillägger Leif.<br />
Södra Åland värst drabbat<br />
Jag pratade också med Göran<br />
Forsgård som jobbat länge<br />
som skogsfackman på Åland<br />
och som är en mycket aktiv<br />
rådjursjägare. Göran säger att<br />
13<br />
SKOGSINTRUKTÖR LEIF HELIN ÄR BEKYMRAD ÖVER PLANTORNAS FRAMTID.<br />
gran- och tallplantor klarar av<br />
en betning hyfsat men det är<br />
då angreppen återkommer<br />
som det blir problem.<br />
Rådjursskadorna är inte<br />
jämt fördelade utan det finns<br />
problemområden, speciellt<br />
på södra Åland. Vad det beror<br />
på är svårt att säga. Det kan<br />
hända att markerna är gynnsammare<br />
för rådjur här och<br />
att jakttrycket inte är tillräckligt<br />
stort. Det kan också finnas<br />
andra orsaker.<br />
Hårdare jakttryck…<br />
Naturligtvis är ju gödslade<br />
täckrotsplantor sallad för rådjuren<br />
framom naturplantor,<br />
säger<br />
Göran. Alternativen är dock<br />
få och naturlig förnyelse inte<br />
riktigt realistisk på alla marker.<br />
Vi har gräsvegetation som<br />
etablerar sig snabbt samt vind<br />
och stormar som fäller fröträden.<br />
Det skulle i så fall vara<br />
någon form av kanthuggning<br />
men det skulle kräva självverksamma<br />
skogsägare och<br />
de håller på att försvinna, tyvärr.<br />
Hårdare jakttryck är nog<br />
den bästa medicinen, avslutar<br />
Göran.<br />
…och mera räv<br />
Rådjuren inplanterades på<br />
1950 – talet och nu finns det<br />
15 000–20 000 individer på<br />
Åland. Den årliga avskjutningen<br />
har legat de senaste<br />
åren på 4 000–5 000 rådjur.<br />
Toppåret vad gäller avskjutningen<br />
var år 1995 då man<br />
sköt över 6 000 rådjur. Vad<br />
detta betyder i tid och arbete<br />
är svårt att säga men med så<br />
stor avskjutning börjar det<br />
närmast likna ett arbete. Det<br />
är ju inte skjutmomentet utan<br />
jakten och tillvaratagandet av<br />
bytet som tar tid. Viltforskaren<br />
Göran Cederlund från Sverige<br />
har sagt att rådjursstammen<br />
är svår att kontrollera enbart<br />
med hjälp av jakt, det behövs<br />
en frisk rävstam också för att<br />
det ska bli resultat. Kanske<br />
något att fundera på? ❍<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
BJARNE ANDERSSON