västmanlands län - Länsstyrelserna
västmanlands län - Länsstyrelserna
västmanlands län - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
• w LÄNSSTYRELSEN<br />
Våstmanlands <strong>län</strong><br />
Naturvård/miljöskydd<br />
Sofia Malmberg<br />
721 86 vÄS1ERAs Tel 021-19 50 00<br />
ISSN 0284-8813<br />
1995<br />
Nr3
GRUNDVAITENI VASTMANLANDS LÄN<br />
Figur 2. Avrinningsområden i Väs/man/ands <strong>län</strong><br />
BEGREPPET GRUNDVATTEN<br />
Allmänt<br />
Vatten är ett nödvändigt ämne för alla organismer. Dess cirkulation mellan naturens olika<br />
komponenter är en förutsättning för att såväl energiflödet som kretsloppen av olika näringsämnen<br />
inom ekosystemen skall fungera. Den del av nederbörden som inte fastnar i vegetationen<br />
och som inte avdunstar kan till viss del rinna av som ytvatten, i övrigt sjunker den med markens<br />
ytlager. Det vatten som infiltrerar marken sjunker ned mot djupare marklager. Man säger<br />
att vattnet perkolerar. Det vatten som inte upptas av markens porsystem utan sjunker ned genom<br />
jordlagren tills det når ett ogenomträngligt lager, bildar grundvatten. Grundvatten är en av<br />
jordens viktigaste naturtillgångar och finns över hela jorden men på varierande djup under<br />
markytan. Grundvattennivåns läge i förhållande till markytan varierar med topografin och rådande<br />
klimatförhållanden.<br />
För att undersöka grundvattnet måste man gräva eller borra, provpumpa och mäta grundvattennivåer.<br />
Sedan 1976 har brunnsborrningsföretag och konsulterande ingengörsfirmor lagstadgad<br />
skyldighet att till Sveriges Geologiska Undersökning lämna redogörelser över utförda<br />
brunnsarbeten. Tack vare detta har kunskapen om landets grundvattentillgångar ökat betydligt.<br />
10
GRUNDVAITENI VÄSTMANLANDS LÄN<br />
I genomsnitt ger bergborrade brunnar i urberg mellan 600 och 2000 Vb.<br />
Nästan 50% av alla Sveriges brunnar har så höga järn- och manganhalter att vattnet inte kan<br />
användas i önskad utsträckning.<br />
Olika typer av akvifårer<br />
En akvifär är en geologisk bildning som innehåller grundvatten. De stora akvifårerna återvinner<br />
vi i stora sand- och grusavlagringar, företrädesvis i åsformationer. Dessa karaktäriseras av att<br />
grundvattenytan ligger djupt, vattenomsättningen är långsam och att grundvattennivåernas<br />
variationer uppvisar stor tröghet. Grundvattennivåerna i små akvifårer reagerar snabbt på tillförd<br />
nederbörd och torrperioder. Små akvifärer återfinns i sprickigt berg och i områden med<br />
täta jordlager. Inom hydrologin skiljer man på öppna och slutna akvifärer. En öppen akvifär<br />
har en fri grundvattenyta. Det är den vanliga situationen i våra moränområden och i större<br />
sand· och grusavlagringar. Den slutna akvifären bildas under ett tätare jordlager och står vanligen<br />
under övertryck. Slutna akvifårer är vanliga i dalgångar med genomsläppligt material,<br />
som överlagras av täta leIjordar.<br />
Grundvattnets dynamik<br />
Grundvattenytan är den nivå där vattnets tryck är lika med atmosfärens. Under grundvattenytan,<br />
i den mättade zonen eller grundvattenzonen, är vattnets tryck större än atmosfärens. Alla<br />
porer är då helt fyllda med vatten. Ovanför grundvattenytan i den omättade zonen eller<br />
markvattenzonen, är trycket mindre än atmosfärens. Där finns både vatten och luft i markens<br />
porer. Rotzonen spelar en nyckelroll för vattentillförseln till grundvattnet. I rotzonen sker den<br />
snabbaste kemiska förändringarna hos vattnet. Den omättade zonen mellan rotzonen och<br />
grundvattenytan kallas den intermediära zonen.<br />
Man fastställer ett avrinningsområdes gränser manuellt genom analys av den topografiska kartan.<br />
Principen är då, att vattendelaren skall skära områdets nivåkurvor under rät vinkel.<br />
Metoden förutsätter att ytvattendelaren och grundvattendelaren sammanfaller. Detta stämmer<br />
oftast i stora områden, speciellt om topografin är tydlig och berggrunden ligger nära markytan.<br />
I flacka områden kan det vara svårt att avgöra var gränserna för avrinningsområdet ligger. Det<br />
kan också finnas sankmarker som dräneras åt olika håll. Ibland försvåras bestämningen av genomträngliga<br />
sand- och grusavlagringar eller sprickzoner i berget. Det är därför ofta nödvändigt<br />
att besöka platsen för att ta reda på åt vilket håll vattnet verkligen rinner.<br />
Västmanlands <strong>län</strong> är indelat i tio stora avrinningsområden Fig.l , Arbogaån, Hedströmmen,<br />
Köpingsån, Kolbäcksån, Svartån, Sagån och Örsundaån. Dessa rinner i stort mot norr till söder<br />
och har sitt utlopp i Mälaren. Avrinningen tilltar i västlig riktning inom <strong>län</strong>et.<br />
När man diskuterar grundvattnets omsättning brukar begreppen inströmnings- och utströmningsområde<br />
användas.<br />
Inströmningsområden är de delar av avrinningsområdet där det sker en nybildning av grundvattnet.<br />
Inströmningsområdena är lokaliserade till de högre delarna i terrängen. Grundvattnet<br />
rör sig genom marken mot lägre delar av terrängen, där en utströmning av grundvatten kan ske<br />
antingen i form av källor eller till våtmarker eller sjöar och vattendrag. I utströmningsområdena<br />
sker normalt ingen nybildning av grundvatten. Nederbörden som faller inom dessa områden<br />
avrinner istället som ytvatten om den inte avdunstar.<br />
11
Riktvärden för vattenkvalitetsparametrar<br />
GRUNDVATTENI VÄSTMANLANDS LAN<br />
Enligt livsmedelsverkets kungörelse om dricksvatten finns rikt- och gränsvärden för dricksvatten.<br />
Några riktvärden för råvatten för grundvatten finns inte. På sikt kommer eventuellt normer<br />
för grundvatten att framtagas.<br />
Konduktivitet 40 mS/m<br />
Magnesium 30 mg/l<br />
Natrium 100 mg/l<br />
Kalium 12 mg/l<br />
Mangan 0,02 mg/l<br />
Aluminium 0,05 mg/l<br />
Sulfat 100 mg/l<br />
Nitrat- nitro- 1 mg/l<br />
gen<br />
Fosfat- fosfor 0,20 mg/l<br />
Järn 0,05 mg/l<br />
Kalcium 20-60<br />
mg/l<br />
Alkalinitet < 30 mg/l<br />
Klorid 100 mg/l<br />
Risk för smakförändringar<br />
Kan indikera påverkan från relikt saltvatten eller havsvatten<br />
Kan särskilt i brunnsvatten indikera påverkan från förorening.<br />
Kan även ha naturligt, geologiskt betingat ursprung.<br />
Bildar i vattenledningar utfällningar, som när de lossnar ger<br />
missfärgat (svart) vatten.<br />
Medför slambildning i distributionsanläggningen. Kan indikera<br />
aluminiumutiösning från marken p g a surt vatten.<br />
Kan påskynda korrosionsangrepp<br />
Indikerar påverkan från avlopp, gödsling och andra föroreningskällor.<br />
Kan indikera påverkan från avlopp, gödsling och andra föroreningskällor.<br />
Kan även ha naturligt, geologiskt betingat ursprung.<br />
För halter över 60 mg/l ökar risken för korrosionsskador.<br />
Halt över 60 minskar risken för korrosionsangrepp i distributionsaniäggningen.<br />
Kan indikera påverkan från relikt saltvatten eller havsvatten.<br />
Kan påskynda korrosionsangrepp.<br />
Tabell}. (Källa: Livsmedelsverkets kungörelse om dricksvatten, }993).<br />
Vattenkvalitetsparametrar:<br />
pH: Värdet anger vattnets surhetsgrad (vätejonaktivitet). Neutralt vatten har pH 7. pH värdet<br />
varierar inom olika delar i landet beroende på omgivande markförhållanden.<br />
Alkalinitet: Anger vattnets förmåga att neutralisera sura ämnen och kan sägas uttrycka vattnets<br />
motståndskraft mot försurning. Värden under 0,1 mekv/l påvisar försurningskänslighet.<br />
Försurningsparametern HC03/Ca+ Mg: Är ett mått på försurningsgrad. Är denna kvot under<br />
1,Oär vattnet påverkat av försurning. En kvot på 1,Oär ett bra vatten ur försurningssynpunkt.<br />
15
GRUNDVA1TENl VAsrMANLANDS LAN<br />
Heby kommun<br />
I Heby kommun finns de stora grundvattentillgångarna i Enköpingsåsen och Dalkarlsåsen. Här<br />
bedöms tillgången vara mycket stor (hydrogeologisk undersökning 1982, SGU).<br />
Vattenförsörjning<br />
I kommunen finns fem kommunala vattentäkter Tärnsjö, Heby, Runhällen, Huddunge och<br />
Haga<br />
Vattentäkt X- koord- Y-koord- Typ Borr- Djup till Dimension- Uttagen<br />
inat inat av djup grundvatten- erad vattentäkt<br />
ytan kaj,acitet mängd<br />
m Id m 3 /d<br />
(1992)<br />
Tärilsjö 156328 667258 Jord 59möh 10800 1012<br />
Hebv 155887 664803 Jord 35 möh ? 1770<br />
Haga 157795 666252 Berg 70m 16,4 m 84<br />
Huddunge 156531 665947 Berg 70m 9,60 m 86,4<br />
Runhällen 155765 665604 Berg 100m 20,2 m 86,4<br />
Täkterna Haga, Runhällen och Huddunge är mindre täkter där uttagskapaciteten är lägre än 5<br />
1/s.<br />
Hydrologi<br />
Inom Heby kommun finns tämligen goda tillgångar på grundvatten, framförallt lokaliserade till<br />
åsstråken. Risken för förorening av grundvatten är stor i de stora magasinen'på grund hög genomsläpplighet<br />
i jordlagren.<br />
I Tämsjö tas vatten från Enköpingsåsen. Vattentillgången är mycket god, över 10 800<br />
m3/dygn. En avsänkning av grundvattennivån krävs för att grundvattnet i åsen skall strömma<br />
från norr till vattentäkten. Avsänkningen rar ej överstiga 6,15 meter.<br />
I Heby tas grundvatten ur Dalkarlsåsen. Vattentillgången är god och en avsänkning av<br />
grundvattennivån på max 15,17 meter krävs för att grundvattnet skall strömma från söder till<br />
vattentäkten.<br />
Grundvatten från Haga, Huddunge och Runhällen tas ur granit. Grundvattentillgången uppgår<br />
till ca 85 m 3 /dygn.<br />
Grundvattenkvalitet<br />
Grundvattnets kvalitet har sammanställs från samtliga grundvattentäkter. Man kan tydligt se att<br />
grundvattnet i Heby och Tärnsjö har påverkats av både klorid och natrium. Kloridhalten i hela<br />
åssystemet har ökat sedan 1979. Ökningen av dessa salter i grundvatten kan komma från<br />
vägsaltning. (fig. 6 och 7) .pH har ökat sedan 70- talet i både Heby och i Tärnsjö.<br />
16
GRUNDVATTEN I VÄSTMANLANDS IAN<br />
Förord 3<br />
Sammanfattning 4<br />
Inledning 4<br />
Bakgrund 4<br />
Metodik 7<br />
Länets geologi 7<br />
Berggrund 7<br />
Jordarter 7<br />
Landskapsformer 7<br />
Naturgeografiska regioner 8<br />
Hydrogeologi 9<br />
Begreppet grundvatten 10<br />
Allmänt 10<br />
Olika typer av akvifårer Il<br />
Grundvattnets dynamik Il<br />
Grundvattentillgångar i <strong>län</strong>et 12<br />
Sammanställning om grundvatten i de stora akvifårerna 14<br />
Riktvärden för vattenkvalitetsparametrar , 15<br />
Heby kommun 16<br />
Vattenförsörjning 16<br />
Hydrologi 16<br />
Grundvattenkvalitet 16<br />
Sala kommun 17<br />
Vattenförsörjning 17<br />
Hydrologi 17<br />
Grundvattenkvalitet 18<br />
Norbergs kommun 19<br />
Vattenfi· orsoIJmng .. ·· . 19<br />
Hydrologi 20<br />
Grundvattenkvalitet 20<br />
Fagersta kommun 20<br />
Vattenförsörjning 21<br />
Hydrologi 21<br />
Grundvattenkvalitet 21<br />
Skinnskattebergs kommun 22<br />
Vattenförsörjning 22<br />
Hydrologi 22<br />
Grundvattenkvalitet 23<br />
Köpings kommun 23<br />
Vattenfi· orsoIJmng .. ·· . 23<br />
Hydrologi 24<br />
Grundvattenkvalitet 24<br />
Kungsörs kommun<br />
· .<br />
Vattenfi orsoIJmng<br />
25<br />
25<br />
Hydrologi 26<br />
Grundvattenkvalitet 26<br />
l
Vattenförsörjning<br />
GRUNDVATTENI VÄSTMANLANDS LÄN<br />
Kommunens vattenförsörjning är idag baserad på grundvattentäkter. En ny vattentäkt (1990),<br />
Viksviken har tagits i drift och ersätter därmed ytvattentäkten, Saxen. En mindre grundvattentäkt,<br />
Hedkärra fungerar som reservvattentäkt för Fagersta tätort. Sammanställning av grundvattenkvalitetsuppgifter<br />
har ej utförts för grundvattentäkten i Ängelsberg.<br />
Vattentäkt Typ Brunns Djup till Dimensionerad Uttagen Tillåtet utav<br />
djup grundvatten- kafacitet vatten- tag enl.<br />
täkt ytan m/dygn mängd vattendom<br />
m3 /dygn<br />
Hedkärra 1800( max<br />
3000)<br />
Viksviken Jord 13 000 10000<br />
Hydrologi<br />
Grundvattentäkten, Viksviken ligger i Färnaåsen mellan riksväg 65 och Viksviken i Sjön<br />
Södra Barken. Vid uttag i täkten strömmar grundvattnet från flera håll i åsen. En del vatten<br />
från sjön Södra Barken läcker in i åsen, sk inducerad infiltration.<br />
Till Barkens sänka ansluter flera små isälvsstråk (Mattsboåsen, Korshedsåsen) norrifrån.<br />
Isälvstråken norrifrån ansluts till Färnaåsen vid Barkensänkans södra del. Sjösänkans lägre delar<br />
är täckta av silt. Högre upp i terrängen utgör moränen ytjordart.<br />
Tillflödet inom täktområdet visar på ett nordligt flöde från Hedkärra mot Södra Barken.<br />
Grundvattenytan ansluts i norr till sjöytan.<br />
Grundvattenbildningsområdets totala areal är ca 9 km 2 .<br />
Normalnederbörden i Fagersta är 592 mmIår. Grundvattenbildningen på åsyta motsvarar den<br />
totala avrinningen. I Färnaåsen i Fagersta motsvarar detta en grundvattenbildning på 13 1/s.<br />
Den totala avrinningen är då 280 mmIår. I moränområde utanför åspartiet kan man räkna med<br />
en naturlig grundvattenbildning på 100 mmIår.<br />
Grundvattennivåerna styrs i stor utsträckning av ytvattennivån i den intilliggande sjön Barken.<br />
Grundvattenkvalitet<br />
För att få ett dricksvatten som är av god kvalitet luftas grundvattnet i Viksviken och<br />
återinfiltreras genom åsen. På så sätt sjunker pH något men framför allt får man ner halten järn<br />
och mangan.<br />
Vattentäkten i Hedkärra fungerar som en reservvattentäkt. Uttagsmängden är betydligt lägre<br />
än vid Viksviken. Uttagbar vattenmängd vid Hedkärra vattentäkt är under 5 1/s och bör ej ingå<br />
i programmet för miljöövervakning av grundvatten.<br />
21
GRUNDVA1TEN I VASTMANLANDS LÄN<br />
Arboga kommun 27<br />
Vattenförsörjning 27<br />
Hydrologi 27<br />
Grundvattenkvalitet 27<br />
Surahammars kommun 28<br />
Vattenförsörjning 29<br />
Hydrologi 29<br />
Grundvattenkvalitet 29<br />
Hallstahammars kommun 30<br />
Vattenförsörjning 3O<br />
Hydrologi 30<br />
Grundvattenkvalitet 3O<br />
Västerås kommun 31<br />
Vattenförsörjning 31<br />
Hydrologi 31<br />
Grundvattenkvalitet 31<br />
Slutsats 32<br />
Förslag till fortsatt övervakning 32<br />
Krav på akvifårerna och vattentäkterna 32<br />
Krav på bakgrundsinformation 33<br />
Bearbetningar och utvärderingar 33<br />
Referenser 34<br />
2
GRUNDVA1TEN I VÄSTMANLANDS LÄN<br />
Götlunda, Lunger, Skottbacken, Hogsta, Kolsva, Riddarhyttan, Färna, Viksviken, Knipkällan,<br />
Ransta, Möklinta, Sätra brunn, Ansta, Rävnäs, Kolbäck, Heby, Tärnsjö.<br />
Krav på bakgrundsinformation<br />
För samtliga vattentäkter skall finnas information om läge (x- y- koordinat), Geologisk information,<br />
tillrinningsområdets storlek, brunnsinformation, markutnyttjande, grundvattennivåer<br />
och grundvattenuttag.<br />
Bearbetningar och utvärderingar<br />
Bearbetningar och utvärderingar görs vart femte år, då tillståndet och förändringar i tillståndet<br />
under de fem åren presenteras i diagram och kartor. Årsmedelvärden skall jämföras.<br />
Det är viktigt att provtagning och analys på råvatten som skall ingå i programmet för miljöövervakning<br />
av grundvatten sker på ett likartat sätt i samtliga täkter.<br />
Kemiska analyser för råvatten som bör ingå i ett basprogram följer de nationella<br />
rekommendationerna.<br />
Aluminium Koppar Klorid Kalium Nitratkväve<br />
Si02 pH Zink Järn Nitritkväve<br />
TOC Konduktivitet Kalcium Mangan<br />
Kadmium Alkalinitet Magnesium Aluminium<br />
Sulfat Bly Natrium Ammoniumkväve<br />
Analyser på råvatten för de kommunala täkterna som skall ingå i programmet för miljöövervakning<br />
bör tas två gånger per år, en i maj och en i oktober. Länsstyrelsen kommer att ansvara<br />
för sammanställning och utvärdering. Analysresultaten sammanställs vart femte år.<br />
33
GRUNDVAITENI VASTMANLANDS LÄN<br />
Referenser<br />
Arboga kommun Översiktsplan 90<br />
Sala kommun Översiktsplan 90<br />
Heby kommun Översiktsplan 90<br />
Surahammars kommun Översiktsplan 90<br />
Hallstahammars kommun Översiktsplan 90<br />
Fagersta kommun Översiktsplan 90<br />
Norbergs kommun Översiktsplan 90<br />
Köpings kommun Översiktsplan 90<br />
Kungsörs kommun Översiktsplan 90<br />
Skinnskattebergs kommun Översiktsplan 90<br />
Västerås kommun Översiktsplan 90<br />
Livsmedelsverkets kungörelse om dricksvatten, SLY FS 1993:35<br />
Knutsson. G och Fagerlind. T, Grundvattentillgångar i Sverige, 1977<br />
Bertills. U, von Brömsen. U, Sarr. M, Försurningsläget i enskilda vattentäkter,<br />
i Sverige, Naturvårdsverket Rapport 3567, 1989<br />
SOU 1994:97 Reglering av vattenuttag ur enskilda brunnar, 1994<br />
Freden. C Sveriges Nationalatlas, Berg och Jord, 1994<br />
Grip. H och Rodhe. A,Vattnets väg från regn till bäck, 1988<br />
Sveriges Geologiska Undersökning, Beskrivning och bilagor till hydrogeologiska kartan över<br />
Yästmanlands <strong>län</strong>, 1982<br />
Länsstyrelsen i Yästmanlands <strong>län</strong>, Tätorterna vattenförsörjning, 1975 nr 6<br />
Länsstyrelsen i Yästmanlands <strong>län</strong>, Naturvård/miljöskydd, Försurningssituationen i<br />
grundvattentäkter i Västmanlands <strong>län</strong>, 1981<br />
Alley. W.M, Regional ground-water quality, Us Geological Survey<br />
34
Vattenverk Ransta Härsved<br />
Ar Enhet feb-70 okt-75 maj-80 maj-8S maj-85 mar-90 sep-90 01-mar jun-91 aug-92 mar-93 sep-93 mar-94 sep-94<br />
pH 6,9 6,8 6,7 6,8 7 7,1 7,2 7 7,1 7,2 7,1 7,3 7,7 7,5<br />
Kond mS/m 29 18 19,5 19,7 22,9 23,4 23 26 26 31 30,6<br />
CODMn mgll<br />
NH4N mgll 0,078 0,023 0,047 0,0078 0,0078 0,1 0,01 0,03 0,03 0,01 0,01 0,01 0,03 0,01<br />
N03N mg/l 0,903 1,22 5,42 3,38 0,497 1 0,3 0,6 0,6<br />
N02N mg/l 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,01 0,003 0,003 0,03 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003<br />
P04P mgll 0,033 0,036 0,01 0,01 0,01<br />
HC03 mg/l 96 121 76 94 46 51 54,7 57 55,2 58 56 53 55 55<br />
Ca toto mg/l<br />
Ca+Mgtot. mg/l 52 57 52 50 30 37,7 32 32 35,6 41,4 40,3 45,1 44,9 40,6<br />
HC03/Ca+Mg 0,606 0,696 0,48 0,617 0,503 0,444 0,561 0,584 0,509 0,46 0,456 0,386 0,402 0,444<br />
CI mgll 26 18 15 17 20 24 42 46<br />
S04 mgll 2 25 40 28 20 22 25 26<br />
F mgll 0,27 0,2 0,3<br />
Fe mgll 0,31 0,05 0,26 0,06 0,05 0,05 0,11 0,05 0,05 0,05 0,05 0,03 0,05 0,05<br />
Mn mgll 0,05 0,02 0,02 0,05 0,05 0,02 0,04 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02
Vattenverk Runhällen ev.renvatten<br />
Datum Enhet sep-75 nov-79 dec-85 aug-90 aug-92 feb-93 aug-93 feb-94 aug-94<br />
Zn mg/l 0,12 0,07 0,02 0,03 0,02 0,02<br />
pH 6,55 6,8 6,6 6,8 7 8 7,4 7 7,1<br />
Kond mS/m 30,6 30 29 27 17 31 33 31<br />
CODMn mg/l 0,6 0,7 0,3 1,3 0,9 0,5<br />
NH4N mg/l 0,1 0,1 0,1 0,05 0,05 0,05 0,02<br />
N03N mg/l 11 6 1,2 1,1 l 1,2 1,1 1,6<br />
N02N mg/l 0,01 0,01 0,003 0,003 0,003 0,003 0,002 0,004<br />
P04P mg/l 0,1 0,1 0,03 0,03 0,03 0,03 0,01 0,01<br />
HC03 mg/l 75,6 93 92 90 103 68 97 97 102<br />
CI mg/l 33 23 19 21 7 20 22 27<br />
804 mg/l 34 25 24 26 14 25 25 29<br />
F mg/l 0,2 0,3 0,3 0,3 0,2 0,2 0,3 0,3<br />
Fe mg/l 0,01 0,05 0,02 0,02 0,03 0,02 0,02 0,06<br />
Mn mg/l 0,02 0,02 0,02 0,02 0,01 0,01<br />
Ca mg/l 37 40 25 39 43 41<br />
Mg mg/l 5 5,1 1,7 5 5,6 5,2<br />
K mg/l 2,3 2,4 0,9 2,4 2,3 2,3<br />
Na mg/l 11 11 5,6 10 12 11<br />
Al mg/l 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05<br />
Cu mg/l 0,02 0,02 0,02 0,02 0,01 0,01<br />
tothå.Ca mg/l 53,2 44 45<br />
tothå.Ca+Mg mg/l 48 28 47 52 50<br />
HC03/Ca+Mg 0,704 0,797 0,677 0,612 0,669
Vattenverk Huddunge<br />
Enhet sep-80 dec-85 sep-90 sep-92 mar-93 aug-93 feb-94 aug-94<br />
Zn mg/l 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02<br />
pH 8 8 7,9 8,1 8 8,1 8 8,2<br />
Kond mS/m 76,5 78 88 87 103 179 137 80<br />
CODMn mg/l 1,7 1,6 1,5 2 1,9 1,4<br />
NH4N mg/l 0,1 0,1 0,1 0,05 0,05 0,05 0,02 0,02<br />
N03N mg/l 2 2 l l l l 0,5 0,5<br />
N02N mg/l 0,01 0,01 0,003 0,003 0,003 0,003 0,002 0,002<br />
P04P mg/l 0,1 0,1 0,03 0,03 0,03 0,03 0,01 0,01<br />
HC03 mg/l 224 214 222 196 190 195 186 224<br />
CI mg/l 118 122 139 164 208 430 310 148<br />
804 mg/l 26 29 27 30 31 37 34 31<br />
F mg/l 1,7 1,7 1,4 1,5 1,5 1,5 1,5<br />
Fe mg/l 0,07 0,07 0,11 0,04 0,09 0,16 0,17 0,14<br />
Mn mg/l 0,05 0,06 0,06 0,06 0,06 0,1 0,08 0,05<br />
Ca mg/l 48 52 55 96 68 49<br />
Mg mg/l 6,8 7,2 7,8 12 9,3 6,9<br />
K mg/l 0,72 1,1 1,1 1,6 1,3 1,2<br />
Na mg/l 123 122 138 . 264 181 117<br />
Al mg/l 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05<br />
Cu mg/l 0,02 0,02 0,02 0,02 0,01 0,01<br />
tot.Ca mg/l 49 55 59<br />
tot.Ca+Mg mg/l 64 68 115 83 60<br />
HC03/Ca+Mg 1,005 0,917 0,556 0,735 1,225
FÖRORD<br />
GRUNDVATTENI VÄSTMANLANDS LAN<br />
Länsstyrelsen har i samarbete med kommunerna i Västmanlands <strong>län</strong> sammanställt uppgifter om<br />
grundvattenkvaliteten i de stora akvifårerna. Studien syftar till att följa upp grundvattnets<br />
kvalitet i de stora långsamt omsatta akvifårerna samt att se långsiktiga förändringar i grundvattnets<br />
kemiska sammansättning . Analyser av grundvattnets kvalitet har sammanställts från<br />
samtliga kommuner inom <strong>län</strong>et. Från några kommunala grundvattentäkter finns det analyser<br />
sedan 1970 och framåt.<br />
Sammanställningar av grundvattnets kvalitet skall utföras vart femte år inom ramen för miljöövervakning<br />
av grundvatten.<br />
Rapporten är avsedd att utgöra ett faktaunderlag för framtida sammanställningar. Den skall<br />
också ge en vägledning till hur den fortsatta övervakningen av grundvatten i de stora akvifårerna<br />
bör bedrivas.<br />
Rapporten har sammanställts av Sofia Malmberg på <strong>län</strong>sstyrelsens expertområde för naturvård<br />
och miljöskydd. Birgit Murikoffhar ansvarat för datainläggning av råvattenanalyser på exce1.<br />
Länsstyrelsens kontaktperson för frågor om grundvatten är Lars Edenman.<br />
Länsstyrelsen i juni 1995<br />
Kerstin Kvarnström Sofia Malmberg<br />
3
Vattenverk Heby<br />
Enhet sep-80 dec-8S aug-90 feb-92 aug-92 feb-93 aug-93 feb-94 aug-94<br />
Zn mg/l 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02<br />
pH 7,4 7,2 7,2 7,2 7,3 7,3 7,6 7,5 8,2<br />
Kond mS/m 31,5 27 37 37 37 39 40 40 68<br />
CODMn mg/l 0,2 0,9 0,3 0,7 0,3 0,3 0,5<br />
NH4N mg/l 0,1 0,1 0,1 0,1 0,05 0,05 0,05 0,02 0,02<br />
N03N mg/l 7 6 1,6 1,4 1,4 1,4 1,5 1,4 . 1,5<br />
N02N mg/l 0,01 0,01 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,002 0,002<br />
P04P mg/l 0,1 0,1 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,014 0,01<br />
HCD3 mg/l 125 104 148 164 160 165 146 128 297<br />
CI mg/l 22 19 25 25 29 30 27 35 41<br />
S04 mg/l 17 16 19 19 20 20 20 17 20<br />
F mg/l 0,4 0,3 0,3 0,4 0,4 0,4 0,4 0,3 0,4<br />
Fe mg/l 0,03 0,05 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02<br />
Mn mg/l 0,01 0,05 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,01 0,02<br />
Ca mg/l 51 56 54 54 49 54 56<br />
Mg mg/l 7,2 8,2 7,6 7,6 7 7,4 7,9<br />
K mg/l 1,7 1,6 2,3 2,4 2,4 2,3 2,1<br />
Na mg/l 12 15 14 14 13 15 17<br />
Al mg/l 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05<br />
Cu mg/l 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,01 0,01<br />
tot.Ca mg/l 51 47 63<br />
tot Mg+Ca mg/l 70 67 67 60 66 69<br />
HC03/Ca+Mg 0,769 0,784 0,808 0,798 0,636 1,412
Vattenverk Haga<br />
Enhet mar-75 sep-80 dec-85 sep-90 feb-92 aug-92 nov-92 nov-92 feb-93 aug-93 feb-94 aug-94<br />
Zn mg/l 0,1 0,06 0,03 0,02 0,02 0,04 0,07 0,14 0,02<br />
IpH 7,4 7,6 7,5 7,3 7,4 7,4 7,1 7,2 7,4 8 7,8 7,7<br />
Kond mS/m 55 56 66 59 63 66 64 66 70 77 68<br />
CODMn mg/l 1,9 1,7 2,2 1,3 2,5 1,9 2,2 2,5 2,2<br />
NH4N mg/l 0,1 0,1 0,1 0,1 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,02 0,03<br />
N03N mg/l 2 2 1 1 l 1 1 1 1 0,8 0,5<br />
N02N mg/l 0,01 0,01 0,003 0,003 0,003 0,003 0,005 0,003 0,005 0,005 0,003<br />
P04P mg/l 0,1 0,1 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,01 0,01<br />
HC03 mg/l 229 247 271 268 270 287 337 312 296 302 282 290<br />
CI mg/l 44 32 62 57 65 46 49 55 67 75 93<br />
S04 mg/l 18 19 19 19 22 21 19 19 19 30 19<br />
F mg/l 1 0,9 0,8 0,8 0,8 0,6 0,7 0,7 0,8 0,7 0,6<br />
Fe mg/l 0,07 0,05 0,03 0,03 0,14 0,1 0,02 0,05 0,09 0,42 0,02<br />
Mn mg/l 0,13 0,05 0,16 0,14 0,14 0,31 0,25 0,16 0,16 0,04 0,11<br />
Ca mg/l 74 71 76 91 85 78 86 92 93<br />
Mg mg/l 12 12 12 14 14 12 13 13 14<br />
K mg/l 3,1 2,9 3 3,2 3 3,3 3,2 3,3 3,5<br />
Na mg/l 46 47 44 35 39 36 40 40 41<br />
Al mg/l 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,07 0,05 0,05 0,05<br />
Cu mg/l 0,04 0,03 0,02 0,02 0,02 0,03 0,05 0,07 0,01<br />
tot.Ca mg/l 79 93 76 114<br />
tot. Ca+Mg mg/l 91 108 98 107 114 116<br />
HC03/Ca+Mg 0,974 0,948 0,991 0,926 0,811 0,82
Vattenverk Tärnsjö<br />
Enhet sep-80 dec-85 aug-9O feb-92 aug-92 feb-93 aug-93 feb-94 aug-94<br />
Zn mg/l 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02<br />
pR 7,4 7,5 7,4 7,5 7,6 7,4 8 7,5 7,7<br />
Kand mS/m 31 35 0,1 35 35 40 41 37<br />
CODMn mg/l 0,3 1,3 0,5 0,3 3,4 0,4 1<br />
NH4N mg/l 0,1 0,1 0,1 0,1 0,05 0,05 0,05 0,02 0,02<br />
N03N mg/l 10 7 1,3 1,5 1,2 1,2 1,3 1,3 1,3<br />
N02N mg/l 0,03 0,01 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,002 0,004<br />
P04P mg/l 0,1 0,1 0,003 0,03 0,03 0,03 0,03 0,01 0,01<br />
RC03 mg/l 107 no 115 119 122 117 120 121 126<br />
CI mg/l 17 24 33 43 42 39 40 42 43<br />
S04 mg/l 16 17 15 17 16 16 16 15 16<br />
F mg/l 0,6 0,8 0,8 0,9 0,8 0,8 0,7 0,7 0,7<br />
Fe mg/l 0,2 0,05 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02<br />
Mn mg/l 0,01 0,05 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,01 0,01<br />
Ca mg/l 52 54 53 51 53 55 56<br />
Mg mg/l 5,2 5,5 5,1 5 5,2 5,4 5,4<br />
K mg/l 2,4 2,2 2,4 2,3 2,3 2,3 2,7<br />
Na mg/l 10 11 11 11 11 12 12<br />
Al mg/l 0,07 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05<br />
Cu mg/l 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,01 0,01<br />
Tathå.Ca mg/l 44 51 60<br />
Tathå.Ca+Mg mg/l 63 61 59 61 64 65<br />
RC03/Ca+Mg 0,619 0,656 0,651 0,645 0,62 0,636<br />
I I
Vattentäkt Karbenning<br />
Ar Enhet nov-88 feb-89 maj-89 aU2-89 nov-89 feb-90 ma.i-90 aU2-90 nov-90 feb-91 maj-91 aug-91 nov-91<br />
IpH 7,8 7,9 7,7 7,7 7,8 8 8 7,9 8,3 7,8 7,9 8, l 7,6<br />
konduktivitet mS/m 33,8 34,9 36,2 34,9 34,8 38 37,6 34,7 38,4 34,6 38,6 35,2 36,1<br />
Na mgll 29 35<br />
K mg/l 2,4 3, l<br />
Ca mg/l 47 52<br />
Mg mg/l 8,8<br />
HC03 mg/l 195 186 220 194 187 206 205 204 209 69 239 199 197<br />
S04 mg/l 30 19 18 15 17 22 23<br />
CI mg/l 15 17 19 15 19 18 20<br />
F mg/l 1,8 1,7 2,6 1,9 1,6<br />
N03-N mg/l 0,45 0,45 0,45 0,45 0,45 l 0,01<br />
N02-N mg/l 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,004 0,001 0,001 0,001 0,002 0,001 0,001 0,001<br />
NH4-N mg/l 0,08 0,08 0,16 0,16 0,08 0,11 0,13 0,13 0,04 0,07 0,11 0,16 0,12<br />
P04-P mg/l 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,01 0,01<br />
Al mg/l 0,02 0,01 0,04 0,01<br />
Fe mg/l 0,32 0,29 0,2 0,54 0,29 0,55 0,46 0,42 0,54 0,58 0,05 0,59 0,59<br />
Mo mgll 0,33 0,05 0,41 0,45 0,39 0,51 0,42 0,45 0,43 0,34 0,02 0,44 0,44<br />
Tot.hårdhet/Ca mg/l 57 56 59 58 58<br />
Tot.hårdhet/Ca+Mg mg/l 56,9 55,5 59,1 57,7 57,7 61,9 52,7 59,8 61,2 34,2 66,2 57 65,5<br />
HC03/Ca+Mg mg/l 1,126 1,101 1,223 1,105 1,065 1,093 1,278 1,121 1,122 0,663 1,186 1,147 0,988
Karbenning forts.<br />
feb-92 maj-92 aug-92 nov-92 feb-93 maj-93 aug-93 dec-93 feb-94 maj-94 aug-94 dec-94<br />
8 7,8 7,7 7,6 7,8 7,9 7,9 8 8 8 8,1 8,1<br />
37 40,1 36,7 40,5 37,6 37,3 36,9 42 41 40,5 38,3 40,8<br />
29<br />
3,5<br />
48 48 53 44 55 52 52 55 50<br />
4,8 10 11 9,7 10 9,3 9,3 10 9,5<br />
202 210 200 195 216 219 215 219 220 220 240 210<br />
18<br />
16<br />
1,8 2,1 1,9 1,6 1,9 1,9 1,9 1,8 1,7 1,6 1,7 1,7<br />
l<br />
0,001 0,001 0,001 0,001 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003<br />
0,14 0,13 0,12 0,09 0,16 0,14 0,14 0,14 0,14 0,16 0,19 0,13<br />
0,05<br />
0,01<br />
0,52 0,72 0,67 0,68 0,69 0,81 0,83 0,66 0,97 0,69 0,78 0,64<br />
0,51 0,57 0,46 0,5 0,43 0,46 0,5 0,47 0,45 0,47 0,48 0,45<br />
62,7 55,5 78,3 61,2 64,5 71,2 60 71,5 67,3 67 72 66<br />
1,058 1,243 0,839 1,047 1,1 1,01 1,177 1,006 1,074 1,079 1,095 1,045<br />
I iI<br />
I
Vattentäkt Hogsta<br />
Ar<br />
pH<br />
Enhet jun-89<br />
7<br />
okt-89 jun-90 jan-91 l.iun-91 maj-93_.-<br />
7,6 7,1 7 7,4 6,9<br />
konduktivitet<br />
Na<br />
mS/m 20,7<br />
mg/l<br />
S,3 22 24,9 25,1<br />
IS, 1<br />
22,4<br />
15<br />
-<br />
K mg/I 1,7 1,7<br />
Ca<br />
Mg<br />
mg/l<br />
mg/l<br />
17<br />
7,1<br />
19<br />
5,2<br />
-<br />
HC03 mg/l 42 63 55 5S,7 59,9 54<br />
S04 mg/I 14 17 25 16 17 15<br />
Cl mg/I 3S 32 22 33 36 36<br />
F mgII 0,7 O,S 0,5 0,5 0,6 0,6<br />
N03-N mg/I 0,9 0,9 1 0,9 0,9 1,1<br />
N02-N mg/l 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003<br />
NH4-N mgII O,OS O,OS 0,1 0,03 0,03 0,01<br />
P04-P mg/I 0,03 0,03 0,1 0,01 0,01 0,01<br />
Al mgII 0,01 0,01<br />
Fe mgII 0,05 0,2 O,OS 0,05 O,OS 0,05<br />
Mn mg/l 0,02 0,02 0,03 0,02 0,02 0,02<br />
Tot. Ca+Mg mg/I 32 37 30,6 31,3 2S,5 27,5<br />
HC03/Ca+Mg 0,431 0,559 0,59 0,616 0,69 0,645
Götlunda forts.<br />
ma_i-88 maj-89 apr-90 aU2-90 apr-91 aug-91 apr-92 aug-92 apr-93 aug-93 apr-94 aug-94<br />
7 6,7 6,8 6,5 6,4 6,8 7,1 6,9 6,8 6,6 6,9 6,9<br />
28,9 38,5 29,4 37,1 34,1 36 33 34 33 32 35 31,4<br />
19 17 18 19 18<br />
5,7 6 5 6 5,4<br />
30 28 23 33 29<br />
14 16 18 15 14<br />
70 72 84 91 110 93 89 92 93 87 84 87<br />
48 51 48 54 50 58 45<br />
29 28 32 26 27 26 26<br />
2,6 2,7 2,8 2,5 2,3<br />
6,55 4,06 5,8 3,2 3 2,6 3,4<br />
0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,001<br />
0,08 0,08 0,08 0,08 0,08 0,08 0,16 0,08 0,08 0,08 0,08 0,01<br />
0,03 0,03 0,03 0,03 0,1 0,03 0,03 0,03<br />
0,1 0,087 0,13 0,077 0,086<br />
0,05 0,05 0,03 0,05 0,03 1,1 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,05<br />
0,05 0,05 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,14 0,07 0,02<br />
47 55 56 53 54 58 53 56 58 55 52<br />
46,99 54,8 54,8 52,69 54,11 57,67 52,69 55,54 57,67 54,82 51,83 54,82<br />
0,489 0,432 0,504 0,567 0,668 0,53 0,555 0,544 0,53 0,521 0,532 0,521
Vattentäkt Lunger<br />
År Enhet jun-80 dec-SO jun-S1 dec-SI maj-S2 maj-S3 maj-84 apr-85 apr-S6 maj-S7 maj-SS maj-S9 apr-90 aug-9O apr-91<br />
IpH 6,6 6,5 6,6 6,5 6,7 6,5 6,8 6,6 6,7 6,7 6,9 6,9 6,7 6,S 6,S<br />
konduktivitet mS/m 27,8 26,8 26,2 29,S 29,4 2S,6 31 30 29 27 27,5 25,9 20,5 22,2 23,7<br />
HC03 mWI 42 45 43 43 45 46 47 47 46 47 43 49 52 49 47<br />
S04 mWI 41 36 40 3S 43 39 39 35 33 30 30 20 30<br />
CI mg/l 16 15 16 16 15 14 15 13 13 13 13 11 12<br />
F mg/l 1,7<br />
N03-N mg/l 9,94 9,48 8,81 9,26 9,03 8,Sl 17,61 7,23 7,45 9,4S 9,03 4,51 S,2<br />
N02-N mg/l 0,003 0,003 0,003 0,003 0,006 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003<br />
NH4-N mg/l 0,08 0,08 O,OS 0,08 O,OS 0,08 0,08 0,08 0,16 0,08 O,OS O,OS 0,08 O,OS 0,08<br />
P04-P mg/l 0,07 0,03 0,03 0,09 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,06 0,07 0,03 0,03<br />
Al mg/l 0,018<br />
Fe mg/l 0,05 0,05 0,05 0,05 0,22 0,05 0,05 0,05 0,1 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,03<br />
Mn mg/l 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,03 0,02 0,02<br />
Tot.hårdhet/Ca+Mg mg/l 42 40,6 39,9 39,9 39,9 37,7<br />
Ca+MglHC03 0,321 0,336 0,336 0,336 0,352 0,372 0,387 0,387 0,379 0,41
GRUNDVATTENl VÄSTMANLANDS LÄN<br />
SAMMANFATTNING<br />
Grundvattnet i de stora grundvattenmagsinen i Västmanlands <strong>län</strong> är av god kvalitet.<br />
Grundvattnets kemiska sammansättning har dockförändrats sedan 70- talet. Det ärframförallt<br />
på klorid- och kvävehalten man kan se tydligaförändringar. I övrigt är svårt att dra<br />
några slutsatser om förändringar i grundvattenkvalitet utifrån det befintliga analysresultat<br />
som studien byggerpå. För att iframtiden få en god överblick över grundvattnets kemiska<br />
sammansättning är det viktigt attprovtagning och analys utförs efter ett gemensamt program<br />
för de stora akvifärerna i Västmanlands <strong>län</strong>. Provtagning och analys bör ske två gånger per<br />
år i respektive täkt som föreslås ingå i ett gemensamt miljöövervakningsprogram.<br />
INLEDNING<br />
I <strong>län</strong>et utgörs ca 25% av dricksvattenförsötjningen av naturligt grundvatten. Stora mängder<br />
grundvatten finns i rullstensåsarna som sträcker sig i nord- sydlig riktning. I åsarna kan man ta<br />
ut upp till 450 m 3 vatten/h. På många håll är åsarna hårt exploaterade av både grustäkter och<br />
vägbyggen. I och med att jordtäckets översta lager tas bort vid grusbrytning försämrar man<br />
naturens egen förmåga att förhindra att föroreningar når grundvattenytan. Det sura nedfallet<br />
når så småningom också grundvattenytan. Sjunker pH i grundvattnet ökar utfällningen av metaller<br />
som aluminium, järn och mangan. I och med att vattnet är ett livsmedel som alla är beroende<br />
av är det av stor vikt att grundvattentillgångarna rar ett fullgott skydd.<br />
De stora grundvattenmagasinen är av stor betydelse för dricksvattenförsörjningen i större<br />
tätorter. De har en mäktig omättad zon som fördröjer föroreningar eller som verkar som jonbytare<br />
för t ex surt regnvatten; I dessa magasin har grundvattnet ett bättre skydd än grundvatten i<br />
ytliga magasin. Har trots allt magasinet förorenats så innebär den långa omsättningstiden av<br />
grundvattnet att det tar lång tid innan föroreningen försvinner. I kommunerna provtas grundvattnet<br />
regelbundet.<br />
BAKGRUND<br />
I juni 1981 utfördes en grundvattenundersökning för att få kunskap om försurningssituationen<br />
och för att erhålla bakgrundsvärden inför framtida studier i <strong>län</strong>et. Sammanlagt undersöktes 180<br />
brunnar. 77 av dem var grävda, 79 var borrade och 13 var kallkällor.<br />
Det djupt liggande vattnet var till skillnad från det ytliga vattnet inte påverkat av försurande<br />
ämnen och hade en bra buffertkapacitet. Kallkällornas vatten hade ett betydligt lägre pH än de<br />
borrade brunnarna och en sämre buffringsförmåga.<br />
I fem av <strong>län</strong>ets kommuner hade grundvattnet ett pH-medelvärde på omkring 7,0 och högre. De<br />
kommuner som hade ett lägre pH var Arboga, Hallstahammar, Norberg, Skinnskatteberg,<br />
Surahammar och allra lägst Fagersta med ett medelvärde på 6,55. Alkaliniteten varierar mellan<br />
0,07 och 9,49 mekv/l. Det lägsta pH- värdet 5,51 mättes vid en kallkälla i Norberg kommun<br />
som också hade den lägsta alkaliniteten. En borrad brunn i Arboga kommun visade det högst<br />
uppmätta pH värdet, 9,29. (Källa: Försurningssituationen i grundvattentäkter Västmanlands<br />
<strong>län</strong> 1981, Olle Andersson, Naturvårdsenheten, Länsstyrelsen, Länsstyrelsen informerar<br />
1982:14).<br />
4
Vattentäkt Kolsva<br />
År Enhet sep-87 sep-88 jan-90 okt-90 sep-91 sep-92 sep-93 sep-94 Medel<br />
IpH 7,1 7,1 6,9 7,1 6,8 7 7,2 7,03<br />
konduktivitet mS/m 20,1 16,8 15,6 21,7 17 21,4 18 20,3 18,86<br />
Na mg/l 11 8,5 9,75<br />
K mg/l 3,1 2,3 2,70<br />
Ca mg/l 16 16 13 16 15,25<br />
Mg mg/l 7,7 6,7 7 7,13<br />
HC03 mg/l 53 58 58 55 57 57 62 60 57,50<br />
S04 mg/l 14 9 6 16 13 10 11,33<br />
Cl mg/l 24 14 18 29 27 21 22,17<br />
F mg/l 0,94 0,9 0,9 0,7 0,86<br />
N03-N mg/l 1,13 0,45 1 1 1 0,6 0,86<br />
N02-N mg/l 0,003 0,003 0,1 0,005 0,003 0,003 0,003 0,003 0,02<br />
NH4-N mg/l 0,08 0,08 0,1 0,01 0,02 0,01 0,04 0,03 0,05<br />
P04-P mg/l 0,03 0,03 0,01 0,1 0,01 0,01 0,03<br />
Al mg/l 0,014 0,01 0,03 0,02<br />
Fe mg/l 0,05 0,09 0,05 0,05 0,12 0,05 0,08 0,47 0,12<br />
Mn mg/l 0,05 0,04 0,08 0,12 0,14 0,02 0,22 0,25 0,12<br />
Tot.hårdhet/Ca+Mg mg/l 27,1 28,5 27,8 33,5 24,9 28,6 24 27,8 27,78<br />
HC03/Ca+Mg 0,643 0,669 0,685 0,539 0,752 0,655 0,849 0,709 0,69
Vattentäkt Rävnäs brunn 6<br />
Enhet sep-76 mar-77 jun-80 apr-82 maj-87 aug-89 maj-90 jul-90 jun-91 maj-94 aug-95<br />
pH 6,8 7 7 6,8 6,5 6,7 7,1 7,3 7,5 7,2 6,6<br />
konduktivitet mS/m 24,6 21,5 24,3 27,2 9,2 14,8 11 10,7<br />
Na mg/l 5,1 5,6 6,9<br />
K mg/l 1,6 1,4 2<br />
Ca mg/l 9,6 10 11<br />
Mg mg/l 2,2 2,5 2,7<br />
HC03 mg/l 95 104 45 107 70 89 100 29 29 23 32<br />
S04 mg/l 26 30 18<br />
/<br />
21 21 15 89 11 11 11 9<br />
CI mg/l 4 13 9 14 12 15 22 6 6 8 8<br />
F mg/l 1,85 1,7 2 1,3 0,86 0,87 1,1<br />
N03-N mg/l 0,102 0,3 0,04 0,45 0,06 0,149 0,149 0,02 0,02 0,22 0,02<br />
N02-N mg/l 0,0003 0,0003 0,0006 0,003 0,003 0,001 0,001 0,002 0,002 0,002 0,002<br />
NH4-N mg/l 0,0078 0,0078 0,0078 0,078 0,01 0,01 0,01 0,02 0,02 0,02 0,03<br />
P04-P mg/l 0,0033 0,036 0,0033 0,03 0,05 0,02 0,01 0,002 0,002 0,002 0,003<br />
Al mg/l 0,06 0,07 0,12<br />
Si02 mg/l 14 7 7,9<br />
Cu mg/l 0,01 0,01 0,01 0,01<br />
Fe mg/l 0,08 0,06 0,14 0,07 0,05 0,05 0,05 0,05 0,15 0,12 0,17<br />
Mn mg/l 0,16 0,11 0,01 0,1 0,04 0,1 0,22 0,17 0,1 0,08 0,33<br />
CODMn mg/l 1 3 3,3 4,3<br />
Tot.Ca+Mg mg/l 39 42 23 41 33 38 43 12,8 13,5 14,24 15,66<br />
HC03/Ca+Mg 0,8 0,81 0,64 0,86 0,7 0,77 0,76 0,74 0,7 0,53 0,67
Vattentäkt Kolbäck<br />
Ar Enhet jan-80 aug-91 maj-92 sep-92 maj-93 dec-93 apr-94 nov-94 Medel<br />
IpH 7 7,4 7,8 8,9 7,8 7,9 8,2 8 7,88<br />
konduktivitet mS/m 39 46,6 48,9 45,5 37,9 45 46,8 48,6 44,79<br />
Na mgll 28 56 31 38,33<br />
K mgll 5 6 6,1 5,70<br />
Ca mw1 49 44 41 51 49 49 47,17<br />
Mg mg/l 14,9 13 11 13 13 13 12,98<br />
HC03 mg/l 165 209 213 259 178 208 210 190 204,00<br />
S04 mgll 40 36 32 31 34,75<br />
CI mgll 22 27 26 24 24,75<br />
F mgll 1,7 1,9 1,6 1,6 2 1,76<br />
N03-N mw1 1,35 1,2 1,1 1,2 1,21<br />
N02-N mg/l 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,003 0,00<br />
NH4-N mgll 0,08 0,01 0,03 0,01 0,01 0,03 0,03 0,03 0,03<br />
P04-P mgll 0,03 0,01 0,01 0,01 0,02<br />
Al mw1 0,01 0,01 0,005 0,01<br />
Fe mg/l 0,05 0,22 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,07<br />
Mn mgll 0,05 0,04 0,05 0,06 0,02 0,02 0,04 0,09 0,05<br />
Tot.hårdhetlCa mgll 61 63,6 71, l 65,5 59,2 72,5 70 70 66,61<br />
Tot. Ca+Mg mg/l 61,2 63,4 70,8 65,3 59 72,6 69,8 69,8 66,49<br />
HC03\Ca+Mg 0,886 1,08 0,988 1,303 0,991 0,941 0,988 0,894 1,01
GRUNDVAITENI VÄSTMANLANDS LÄN<br />
Av studien framkom att en del grundvattenmagasin inom <strong>län</strong>et är påverkat av försurning. Det<br />
känns därför angeläget att följa upp hur grundvattnets kvalitet i de stora akvifårema är. Av<br />
SGU:s brunnsarkiv framgår att pH i grävda brunnar i regel är lägre än i bergborrade brunnar.<br />
Grundvattnet i enskilda brunnar i Arboga, Skinnskatteberg, Fagersta och Norberg har lägre pH<br />
än i övriga delar av <strong>län</strong>et (se karta 1 och 2).<br />
pH I JORDBRUNNAR<br />
I VÄSTMANLANDS LÄN<br />
V T<br />
T<br />
vASTERAs<br />
...<br />
T<br />
V<br />
, T<br />
v<br />
T<br />
V<br />
pH-värden i jordbrunnar<br />
T 5.2 to 6.5 (43)<br />
V 6.5 to 7 (45)<br />
T 7 to 7.5 (32)<br />
T7.5to8 (4)<br />
T8 to 8.8 (1)<br />
Karta 1. pHijordbrunnar i Västmanlands <strong>län</strong>, bearbetningfrån SGU:s brunnsarkiv.<br />
KlJ/la:SGU:s brunnsarkiv 1995<br />
5
METODIK<br />
GRUNDVATTENI VÄSTMANLANDS LÄN<br />
Ett antal grundvattentäkters kemiska sammansättning har undersökts. Täkterna som har studerats<br />
är stora, d v s att uttagsmöjligheten är större än 5 1/s. Vattentäkten rar ej vara förstärkt<br />
med konstgjord infiltration. Grundvattnet rar ej vara behandlat t ex genom luftning. En<br />
sammanställning av analyser från respektive täkt har utförts. Kvoten HC03/tot.hårdhet Ca+Mg<br />
har beräknats. Är denna kvot 1 är grundvattnet ej påverkat av försurning. Är kvoten under 1 är<br />
den påverkad av försurning. Tidserieanalyser redovisas i bilaga 1.<br />
LÄNETS GEOLOGI<br />
Berggrund<br />
Större delen av berggrunden inom <strong>län</strong>et består av bergarter som granit, gnejsgranit och<br />
gabbro. I nordvästra delen av <strong>län</strong>et finns bildningar av vulkaniskt och sedimentärt ursprung.<br />
Dessa har omvandlats starkt. De vulkaniska bergarterna härstammar från lavor och tuffer.<br />
Blandbergarter i form av migmatiter och ådergnejser med sliror, körtlar och oregelbundna genomväxlingar<br />
av pegmatit eller granit är vanligt förekommande. I <strong>län</strong>ets sydvästra del finns inslag<br />
av yngre bergarter som sandsten. I de mellersta och östra delarna finns inslag av kalciumrika<br />
grönstenar.<br />
Tektonisk omvandling av <strong>län</strong>ets bergarter har orsakats av spänningsutlösningar i prekambrisk<br />
tid. Ytterligare sönderbrytning har dock ägt rum senare, samtidigt som Alperna bildades. Enligt<br />
geofysiska undersökningar är sprickorna riktade i NNV och NÖ. Små förkastningar har utlösts<br />
<strong>län</strong>gs flera av sprickorna.<br />
Jordarter<br />
Morän är den dominerande jordarten framförallt i de norra och nordvästra delarna av <strong>län</strong>et.<br />
Större delen av <strong>län</strong>et har legat under högsta kustlinjen . Detta har medfört att det finkornigare,<br />
bättre buffrade materialet svallats ut och avlagrats i dalarna. Grövre fraktioner har till största<br />
delen blivit kvar inom de högre delarna av terrängen. Mark ovan högsta kustlinjen är bland de<br />
känsligaste för försurning. I <strong>län</strong>ets östligaste delar finns i de lösa avlagringarna ett betydande<br />
inslag av lättvittrat, kalkrikt material. Marken har här en god buffrande förmåga och har bra<br />
motståndskraft mot försurning.<br />
Genom hela <strong>län</strong>et sträcker sig i nordsydlig riktning flera stråk av ryggformade isälvsavlagringar<br />
av den typ som kallas rullstensåsar.<br />
Landskapsformer<br />
Ur landskapssynpunkt är Västmanlands <strong>län</strong> rikt varierat. Över hälften av Västmanlands <strong>län</strong> utgör<br />
en del av ett slättområde som är landets största efter den sydsvenska slätten. Av <strong>län</strong>ets elva<br />
kommuner är det endast Skinnskatteberg, Fagersta och Norberg som helt ligger utanför detta<br />
terrängområde. I söder och sydost förekommer det öppna jordbruksdominerade mälarlandskapet.<br />
Mot nordväst dominerar barrskogen bergslagsterrängen. Mellan Mälarslätten och<br />
Bergslagen ligger skogslåglandet som en bred övergångszon.<br />
7
GRUNDVAITENI VASTMANLANDS LÄN<br />
Karakteristiska former är förutom de vida lerslätterna med uppstickande bergsryggar, även<br />
rullstensåsar, ändmoräner och nedskurna meanderlopp. I <strong>län</strong>ets norvästligaste hörn återfinns sk<br />
vågig bergkullterräng. Formerna har här i regel mjukare linjer och är större dimensionerade.<br />
Naturgeografiska regioner<br />
De varierande klimatiska förhållandena och terrängens olikheter har medfört att även växttäcket<br />
fått en varierande utformning från nordväst till sydost. Det är svårt att dra distinkta<br />
gränser mellan olika naturgeografiska regioner, då både terräng- och klimatövergångarna är<br />
diffusa. En viktig gräns att försöka urskilja är den sk naturgeografiska och biologiska norrlandsgränsen<br />
(limes norrlandicus) som tvärar över <strong>län</strong>et och sammanfaller med gränsen mellan<br />
nedre Bergslagen och skogslåglandet. Limes norrlandicus skiljer det syd- och mellansvenska<br />
barrskogsområdet från det nordsvenska barrskogsområdet.<br />
Länet kan indelats i fyra olika naturgeografiska regioner (figur 1). Gränserna för dessa områden<br />
sammanfaller med nederbördskurvorna för <strong>län</strong>et. Regionindelningen följer Nordiska ministerrådets<br />
utarbetade indelning som gäller för hela Norden.<br />
Nederbörden är störst i de nordvästra <strong>län</strong>sdelarna och avtar i sydostlig riktning. I nordväst är<br />
årsmedelnederbörden 800- 900 mm, i de centrala 700-800 mm och i de sydöstra 650- 700<br />
mm.<br />
Mälarområdet:<br />
Till stora delar uppodlat slättområde. Klimatet är gynnsamt. Landskapet är mosaikartat med<br />
inslag av ädellövskog och barrskog. Myrstråk förekommer i liten utsträckning.<br />
Vegetationsperioden omfattar ca 180 dagar.<br />
Skogslåglandet:<br />
Låg<strong>län</strong>ta, flacka och skogsbewxna områden. Grusåsar dominerar i landskapet. Relativt myrrikt.<br />
I de södra delarna finns lerslätter.<br />
Nedre Bergslagen:<br />
Skogs- och myrrik region. Lokalt uppodlat <strong>län</strong>gs med vattendrag och sjöar. Morän är den helt<br />
dominerande jordarten. Terrängen är flack till småkullig. Nederbörden är måttlig.<br />
Övre Bergslagen:<br />
Myrfattigt barrskogsområde med kuperad terräng. Lägre temperatur och rikare årsnederbörd<br />
än övriga regioner i <strong>län</strong>et. Vegetationsperioden omfattar ca 160 dagar.<br />
8