You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>NS</strong>-<strong>tidning</strong><br />
Ett projekt med gymnasieelever på<br />
Naturvetenskapligt-Samhällsvetenskapligt program<br />
Jan-Fredrik Bergliden<br />
Maj Hughes<br />
Gunilla Jonsson<br />
Sara Qvarnström<br />
Carl-Johan Rundgren<br />
Magnus Wass<br />
Projektarbete i samband med Handledare:<br />
ItiS arbetslagsutbildning ht 2001 Christer Helmersson
Innehållsförteckning<br />
1. Bakgrund……………………………………………..1<br />
2. Syfte………………………………………………..….2<br />
3. Metod och resultat<br />
3. 1. Delprojekt: En <strong>tidning</strong> om världen………………….3<br />
3. 2. Delprojekt: Näringsämnen…………………………..6<br />
3. 3. Delprojekt: Engelska………………………………...8<br />
3. 4. Delprojekt: Webdesign……………………………..11<br />
4. Diskussion…………………………………………….12<br />
5. Litteraturförteckning………………………………..13<br />
Bilaga 1 ITiS-projekt: En <strong>tidning</strong> i världen<br />
Bilaga 2 ITiS-projekt: Näringsämnen<br />
Bilaga 3 Enkät engelska
1. Bakgrund<br />
I <strong>Norrköpings</strong> <strong>kommun</strong> har sedan ett antal år tillbaka eleverna i årskurs 9 i grundskolan<br />
kunnat välja programmet <strong>NS</strong> till gymnasieskolan. <strong>NS</strong> står för naturvetenskapligt respektive<br />
samhällsvetenskapligt program.<br />
Tanken är att elever, som är intresserade av både samhällsvetenskapliga och<br />
naturvetenskapliga studier men har svårt att bestämma sig under sitt första gymnasieår, ska<br />
kunna senarelägga sitt val ett år genom att under år 1 läsa både samhällsvetenskapliga och<br />
naturvetenskapliga ämnen. Till år 2 kan sedan eleven välja mellan att antingen fortsätta på<br />
<strong>NS</strong>-programmet eller att gå vidare till det naturvetenskapliga programmet eller att börja på det<br />
samhällsvetenskapliga programmet. Till en början var det enbart vår skola, De Geergymnasiet<br />
som erbjöd eleverna denna möjlighet.<br />
Att informera grundskoleeleverna i årskurs 9 om vad detta <strong>NS</strong>-program egentligen innebär<br />
har visat sig vara svårt. Eleverna har många gånger varit tveksamma inför detta program,<br />
eftersom informationen i grundskolan om <strong>NS</strong> ofta kanske drunknat i informationen om de mer<br />
kända programmen. Vi har helt enkelt haft problem med att konkret visa på vad programmets<br />
inriktning egentligen innebär.<br />
Tanken i vårt arbetslag uppstod då att vi i vårt projekt skulle låta våra elever på <strong>NS</strong>programmet<br />
presentera programmet för presumtiva elever på grundskolan. Detta skulle ske i<br />
form av en nät<strong>tidning</strong>, där nät<strong>tidning</strong>en skulle vara knuten till De Geergymnasiets hemsida.<br />
I denna nät<strong>tidning</strong> skulle våra <strong>NS</strong>-elever presentera programmets ämnen, inriktning samt dess<br />
många olika valmöjligheter. Dessutom skulle eleverna i artikelform ge exempel på innehåll<br />
och arbetssätt på <strong>NS</strong>-programmet. Viktigt var därvid att eleverna skulle visa på arbeten från<br />
såväl samhällsvetenskapliga - humanistiska ämnen som naturvetenskapliga.<br />
Denna planering, som vi gjort under vårterminen, visade sig behöva revideras en del, när<br />
tjänstefördelningen var klar vid höstterminens början. För att vara hanterbart inom den till<br />
buds stående tiden delades arbetet upp i två delar: dels en nätpresentation med tillhörande<br />
artiklar och dels en pappers<strong>tidning</strong>, som byggde på den ursprungliga idén. Fortfarande är det<br />
ett projekt på <strong>NS</strong>-programmet och förändringen gjordes i samråd med eleverna. Tanken är att<br />
nät<strong>tidning</strong>en ska leva vidare efter projekttidens utgång.<br />
Vår tanke har varit att detta projekt även skulle kunna vara en förstudie eller en början till det<br />
projektarbete på 100 poäng, som eleverna ska utföra i år 3. Av dessa poäng ligger 15 poäng<br />
utlagda i tid i år 2.<br />
På grund av <strong>NS</strong>-programmets karaktär och bredd har projektet genomförts av flera olika<br />
elevgrupper. Grupperna har dock delvis överlappat varandra. Ett flertal ämnen och elevgrupper<br />
har samverkat såsom samhällskunskap/svenska (år 3), kemi/biologi (år 3), engelska<br />
(år 2) samt data grundkurs (år 2). Eleverna i den senare kursen ansvarar för webdesignen. I<br />
ämnet engelska har man gjort en fördjupning.<br />
De flesta eleverna har gått grundkursen i datakunskap.
2. Syfte<br />
Under projekttiden begränsar vi oss huvudsakligen till en pappers<strong>tidning</strong>, och till att färdigställa<br />
den, men vi lägger dessutom grunden till nät<strong>tidning</strong>en genom att artiklarna finns både i<br />
en pappersversion och i en nätversion. Detta möjliggör en framtida nätpresentation med<br />
tillhörande artiklar, som i den ursprungliga idén. Fortfarande är det ett projekt för <strong>NS</strong>programmet,<br />
och förändringen gjordes i samråd med eleverna.<br />
Att skriva artiklarna innebär för eleverna att de bekantar sig med många olika delmoment. För<br />
att skriva sin artikel måste de leta material på nätet. De måste alltså lära sig att använda olika<br />
sökmotorer, utvärdera tillförlitligheten hos olika källor och jämföra dem med varandra. De<br />
måste läsa mycket text, mycket på annat språk än svenska, företrädesvis på engelska. Detta<br />
bör hjälpa dem att dels öka sin läshastighet och sitt ordförråd, dels innebära en ämnesfördjupning.<br />
Genom sitt skrivande tränar alla ordbehandling med stavningskontroll i dator, de<br />
tränar alla att strukturera sitt skrivande, de samarbetar över olika ämnen och med många olika<br />
kamrater. Det innebär också ett samarbete mellan olika lärare, olika ämnen och olika elever<br />
som använder sig av många olika färdigheter. Eleverna skickar sitt alster till en lärare för<br />
granskning. Det betyder att de måste använda sig av e-post och bifoga en fil. Detta lär sig<br />
följaktligen alla. Många vill illustrera sitt alster och detta innebär att de antingen skall scanna<br />
en bild eller att de skall använda digitalkamera. De förvärvar på detta sätt ytterligare en<br />
färdighet, när det gäller datoranvändning.<br />
Ett mycket väsentligt inslag i elevernas arbete skall dessutom vara att de i stor utsträckning<br />
skall använda sig av IT i sitt arbete, både när det gäller informationssökning som utformning<br />
av arbetet. Vi ville att eleverna skulle reflektera över informationsteknologins fördelar och<br />
nackdelar samt träna sig i att hantera texter, infoga bilder och arbeta med lay-outprogram.<br />
Vårt syfte är att tillföra eleverna kunskap och skolan ett värdefullt informationsredskap. Vi<br />
vill ge lärarna erfarenhet av att använda datorn i undervisningen och öka förtrogenheten med<br />
datorer hos både pojkar och flickor. Vår förhoppning är att alla elever, och lärare, skall se<br />
datorn som ett naturligt arbetsredskap. Att lära sig se datorns möjligheter, men också dess<br />
begränsningar, och att använda annat material, när så är påkallat – det är viktigt för en effektiv<br />
tidsanvändning i framtiden, både för elever och för lärare.
3. Metod och resultat<br />
I projektet har fyra olika elevgrupper varit inblandade. Hur arbetet i de olika grupperna gick<br />
till och vilka resultat som uppnåddes i de respektive grupperna presenteras i detta avsnitt.<br />
Delprojekten utgörs av En <strong>tidning</strong> om världen (svenska och samhällskunskap år 3),<br />
Näringsämnen (biologi och kemi år 3), Engelska (ett fördjupningsarbete i engelska för elever<br />
år 2), samt Design av nät<strong>tidning</strong> (ett delarbete i data grundkurs i år 2).<br />
3.1. Delprojekt: En <strong>tidning</strong> om världen<br />
Denna del av projektet blev ett samarbetsprojekt mellan svenska och samhällskunskap. För<br />
elever i klass <strong>NS</strong>3a blev projektet ämnes övergripande, där båda ämnena ingick. I samhällskunskapsgruppen<br />
fanns även 10 elever från <strong>NS</strong>3b, för dessa elever blev projektet en<br />
samhällskunskapsfördjupning. Eleverna jobbade under lektionstid med projektet i tre veckor.<br />
Den tid som avsattes för projektet var totalt 24 timmar för eleverna i <strong>NS</strong>3a och 13 timmar för<br />
eleverna i <strong>NS</strong>3b. Datasalar bokades till alla lektionstillfällen, så alla elever hade alltid<br />
möjlighet att använda dator på lektionstid för att skriva eller söka på internet.<br />
Hur introducerades projektet för eleverna?<br />
Innan eleverna introducerades i projektet bestämde vi inblandade lärare vilka mål och ramar<br />
som skulle gälla för eleverna. Grunden för framtagandet av dessa mål är dels vårt arbetslagets<br />
syfte med ITiS, dels kunskapsmål för kurserna och dels idéer kring problembaserat lärande<br />
(PBL). De mål och ramar vi tog fram skrevs ner som ett dokument, som delades ut till var och<br />
en av eleverna. (Bilaga 1) Idéer till hur detta dokument skulle se ut hämtades från<br />
Problembaserat lärande- Idén, handledaren och gruppen (Hård af Segerstad, Helgesson,<br />
Ringborg och Svedin 1998), samt från måldokument för teman på TVÄRS på Katedralskolan<br />
i Linköping, ett samhällsprogram där man jobbar med PBL.<br />
En tisdag morgon var det så dags att presentera projektet för eleverna. Måldokumentet<br />
delades ut och vi gick gemensamt igenom detta. De skulle skriva två artiklar, en längre<br />
version till en <strong>tidning</strong> som ska läggas ut på internet och en kortare till en pappers<strong>tidning</strong>.<br />
Artiklarna skulle handla om aktuella internationella frågor och som inspirationskälla för att<br />
komma igång fanns i klassrummet dags<strong>tidning</strong>ar från de senaste veckorna. Eleverna fick som<br />
första uppgift att utifrån dag<strong>tidning</strong>arnas utrikessidor samla intressanta aktuella rubriker och<br />
skriva upp dessa på tavlan. Vi kommenterade sedan rubrikerna och eleverna fick därefter<br />
bilda grupper utifrån intresse. Tio grupper bildades ganska snabbt och dessa valde ämnen eller<br />
rubriker som de ville jobba med. Av de tio grupperna blev det tre som bestod av elever från<br />
<strong>NS</strong>3b, vilka har mindre tid till arbetet och skulle skriva en sorts artikel.<br />
I <strong>tidning</strong>en skulle också <strong>NS</strong>-programmet beskrivas och detta blev uppgiften för en grupp.<br />
Övriga ämnen grupperna valde att jobba med var: Flyktingpolitik i EU, Könsstympning, Mul-<br />
och klövsjukan, Jämställdhet i Norden, Svält i Afrika, Zimbabwe, Konflikten på Nordirland,<br />
Självmord samt Vatten.<br />
Hur gick arbetet till?<br />
Elevernas nästa uppgift var att börja formulera frågor kring sina ämnen- vad ville de veta?
Alla grupper kom igång bra. Vissa fick jobba med att begränsa sig. Arbetet för eleverna<br />
handlade i inledningsskedet om fakta och informationssökning, i biblioteket på skolan, på<br />
stadsbiblioteket och på internet. Planering av arbetet, vad som skulle göras, när och av vem<br />
var frågor grupperna diskuterade. Några grupper ringde och bokade in intervjuer.<br />
Digitalkameran bokades och användes redan första veckan. Eleverna ägnade också en del tid<br />
åt loggboksskrivande, vissa mer än andra. Lärarens roll blev under detta skede handledning.<br />
Handledningen bestod till stor del av att ställa frågor till eleverna: Hur såg gruppernas<br />
planeringar ut? Kunde de begränsa sig ytterligare i sina frågeställningar? Hade de hittat<br />
litteratur och material som kunde användas? Verkade materialet trovärdigt? Att hjälpa till med<br />
material var också en del av jobbet. En bra sida på internet som kom till användning var<br />
www.esperanto.se/kiosk där länkar till dags<strong>tidning</strong>ar från hela världen finns samlade.<br />
Inför sista veckan av projektet skulle eleverna lära sig programmet Adobe Page Maker, som<br />
skulle användas för att få en snygg layout till artiklarna för den tryckta <strong>tidning</strong>en. Eftersom<br />
detta program endast fanns tillgängligt på ett begränsat antal datorer fick en elev från varje<br />
grupp en genomgång av programmet. Meningen var sedan att dessa elever i sin tur skulle lära<br />
de övriga i sina grupper.<br />
Under den avslutande veckan började eleverna sammanställa material och skriva sina artiklar<br />
till internet- <strong>tidning</strong>en och pappers<strong>tidning</strong>en. Artikeln till <strong>tidning</strong>en som ska publiceras på<br />
internet skrev de utan redigeringar i Word. Dessa artiklar lämnades sedan över till eleverna i<br />
data grundkurs, layouten och sammanställningen. Page Maker användes till artiklarna för den<br />
tryckta <strong>tidning</strong>en, där varje grupp fick begränsa sig till en A4, utom gruppen som jobbade<br />
med <strong>NS</strong>-programmet, som fick två sidor till sitt förfogande. Detta innebar att eleverna också<br />
fick träna sig på att begränsa sig och sammanfatta det de kommit fram till. Vissa upplevde<br />
detta som mycket jobbigt. När Page Maker skulle användas stötte en del grupper på problem.<br />
Eleverna tog ofta hjälp av varandra, men Handbok för Page Maker, kom till användning<br />
några gånger.<br />
Sista lektionen körde arbetet ihop sig för några grupper, p.g.a. tekniska problem. Vissa elever<br />
blev väldigt stressade och vi lärare bestämde då att de grupper som inte blev klara fick lov att<br />
använda även efterföljande veckas svensklektioner för att göra färdigt allt. Alla grupper blev<br />
klara under denna vecka. Loggböckerna samlades också in.<br />
Efterarbete och återkoppling<br />
De två följande veckorna efter att <strong>tidning</strong>sartiklarna var klara ägnades samhällskunskapslektionerna<br />
åt att jobba med artiklarnas innehåll. Artiklarna för pappers<strong>tidning</strong>en kopierades<br />
upp till eleverna i gruppen och de fick utgöra studiematerial dessa veckor. Annat aktuellt<br />
material som kunde kopplas till artiklarna användes också. En lektion ägnades åt att diskutera<br />
för- och nackdelar med <strong>NS</strong>-programmet utifrån den artikel som skrivits om detta. Eleverna<br />
jobbade sedan med frågor till artiklarna, som de ansvariga grupperna formulerat. Svaren på<br />
frågorna lämnades in. Förhoppningsvis har detta gett eleverna ökade kunskaper om ämnena<br />
som togs upp i de olika artiklarna. De har lärt sig en del av att läsa andras artiklar, fått nya<br />
idéer om hur man kan skriva, samt fått möjligheten att lära av varandra. Det är bra att de<br />
märker att deras artiklar kan användas, och inte bara är något som läggs i en låda.<br />
Den återkoppling eleverna fick på sitt arbete är individuella skriftliga kommentarer kring de<br />
olika delarna av arbetet: en bedömning av artiklarna, kommentarer till loggboken och svaren<br />
på frågorna till artiklarna.
Resultat<br />
Eleverna har jobbat mycket bra och varit engagerade! De flesta av de mål som presenterades i<br />
måldokumentet som delades ut till eleverna uppnåddes väl. En grupp skrev en artikel om <strong>NS</strong>programmet<br />
utifrån intervjuer med elever på <strong>NS</strong>-programmet på De Geergymnasiet och Haga.<br />
Samtliga elever utökade sina kunskaper om aktuella internationella frågor.<br />
Alla elever tränade sig på att söka information på internet och källkritiskt granska det material<br />
de hittade. De tio grupperna skrev alla <strong>tidning</strong>sartiklar där de fick jobba med ordbehandling<br />
och layout. Alla elever fick prova på layoutprogrammet Page Maker. Vissa var mer aktiva i<br />
användandet av detta program än andra. Tre grupper gjorde intervjuer. Sju grupper infogade<br />
bilder i sina artiklar. De tre grupperna som inte gjorde detta, var grupperna från <strong>NS</strong>3b, som<br />
hade mindre tid till förfogande. Fem grupper använde digitalkameran och tre grupper<br />
scannade in bilder i sina artiklar.<br />
Diskussioner om vilka regler som gäller för publicering av text och bild fördes i en del<br />
grupper. Dessa frågor kunde vi kanske ha tagit upp mer allmänt med eleverna i samband med<br />
arbetet, tiden var dock begränsad och eleverna tog ofta på egen hand reda på vad som gällde<br />
när frågor kring detta kom upp.<br />
Eleverna utvärderade arbetet i sina loggböcker. Några av de positiva och negativa<br />
synpunkterna som kom fram var:<br />
Det har varit ett roligt arbete. Kul med en annorlunda uppgift.<br />
Arbetet har gått över förväntan bra. Det har varit ett ganska roligt arbete. Kul att skriva en<br />
artikel som andra kommer att kunna se och läsa.<br />
Det har varit intressant att arbeta med det här ämnet men nu i slutet har allting känts så<br />
hopplöst helt enkelt när inte teknologin fungerar.<br />
På vissa lektioner jobbade jag mer och på andra mindre. I slutändan tyckte jag att det var en<br />
rolig uppgift och jag skulle rekommendera att fler lärare gör det med andra klasser.<br />
Datorerna krånglade, vilket orsakade försening och stress. Vi hade också problem med<br />
mailen så att alla fakta har inte kunnat överföras.<br />
Jag tyckte om att arbeta i min grupp. Jag tyckte att det var kul att skriva en artikel men jag<br />
önskar att alla kunde ha fått lära sig hur programmet Page Maker funkade.<br />
Vi stötte på ganska mycket problem med Page Maker, men fick hjälp av Robert, väldigt duktig<br />
kille.<br />
Jag tycker att arbetet i vår grupp flutit på fint. Det är lätt att bli irriterade på varandra och<br />
oense när alla har åsikter om allting, men jag måste säga att det har fungerat förvånansvärt<br />
bra. Humöret har aldrig sjunkit under nollstrecket, ofta tack vare Andreas. Även intresset för<br />
ämnet vi valt att arbeta med har under hela arbetsperioden hållit i sig.
3.2. Delprojekt: Näringsämnen<br />
Denna del av projektet utgör ett samarbetsprojekt mellan biologi- och kemiämnena inom<br />
avsnitten biokemi och humanfysiologi inom Kemi B och Biologi B. Projektet ska utgöra ett<br />
exempel på vad <strong>NS</strong>-elever arbetar med inom de naturvetenskapliga ämnena. Projektet<br />
behandlar näringsämnen och ska ha en anknytning till elevernas vardag, och ska utgöra en<br />
förberedelse för fördjupade studier inom biokemi.<br />
Tankar bakom delprojektet<br />
Syftet med projektet är att använda ett nytt, problembaserat arbetssätt i kemi- och<br />
biologiundervisningen, samt att utnyttja datorer på ett mer strukturerat sätt och använda IT<br />
som ett naturligt hjälpmedel i undervisningen. Projektet ska öka samarbetet över<br />
ämnesgränser.<br />
Eleverna ska öka sina kunskaper om några valda näringsämnen och deras betydelse för<br />
kroppen. Eleverna ska lära sig att sammanfatta sina arbeten och ta ut de viktigaste delarna,<br />
eftersom de bara har tillgång till en sida per arbete i pappers<strong>tidning</strong>en.<br />
Arbetet ska presenteras på ett sådant sätt att det är lättläst och intressant för elever som inte<br />
läser kemi eller biologi.<br />
Introduktion av projektet<br />
Projektet inleddes med att vi bjöd eleverna på saft och muffins i lektionssalen. Tanken med<br />
detta var dels att vi skulle få en trevlig och avslappnad start på arbetet, och dels att ge eleverna<br />
en konkret utgångspunkt för sina frågeställningar. Eleverna fick frågan om vilka ingredienser<br />
som ingår i blåbärsmuffins – och vilka grupper av näringsämnen dessa tillhör. De fick också<br />
ut en stencil med instruktioner och ramar för projektet samt exempel på användbara länkar (se<br />
bilaga 2). Eleverna fick även förslag möjliga ämnen att arbeta kring, men de uppmanades att<br />
själva försöka hitta på ämnen som intresserade dem.<br />
Tillvägagångssätt<br />
Under tre veckor användes lektionerna i biologi (2x80 minuter) och kemi (2x40 minuter) till<br />
projektet. Eleverna arbetade i sju grupper om två till tre personer och de hade tillgång till 5<br />
datorer på laboratorier (varav två nyinköpta till kemilaboratoriet, vilka kom väl till pass) samt<br />
till datasalar. Vid ett lektionstillfälle fick eleverna en genomgång av layoutprogrammet Adobe<br />
Page Maker.<br />
De första lektionerna användes i huvudsak till att leta information på Internet, bibliotek samt i<br />
artikeldatabaser. Sammanställningen skedde i två steg. Först skrevs en längre artikel (ca 2-3<br />
sidor) i ordbehandlingsprogram (Microsoft Word), sedan skulle denna sammanfattas på en<br />
sida i Page Maker. Eleverna hade möjlighet att ta foton med digitalkamera för sina artiklar.<br />
Den längre artikeln ingår i nät<strong>tidning</strong>en och den kortare i pappers<strong>tidning</strong>en. Syftet med att<br />
använda Page Maker för pappers<strong>tidning</strong>en var att eleverna skulle få träna sig att använda<br />
datorer för att själva göra layout, vilket de flesta tidigare aldrig gjort.
Resultat<br />
Efter tre veckor hade eleverna producerat artiklar inom sex olika ämnen: Laktosintolerans,<br />
Vegankost, Sötningsmedel, Vitaminer (A & C-vitamin), Antioxidanter, Fettsyrornas betydelse<br />
för hälsan.<br />
Utvärdering<br />
Sista dagen av projektet lämnades en utvärderingsblankett ut till eleverna (se bilaga). Här<br />
följer ett urval av elevernas svar:<br />
På frågan: vad tycker du har varit bra med projektet?:<br />
*Välja själv vad man vill arbeta med. Vi har haft lagom med tid. Intressanta arbetsområden.<br />
Roligt. Kul idé med att göra en <strong>tidning</strong>.<br />
*Det egna arbetet, kreativiteten. Att lära känna ett nytt dataprogram. Lite av en journalist!<br />
*Att få jobba med Pagemaker.<br />
*Bra med en annorlunda uppgift, bra att få lära sig lite om Pagemaker, intressant.<br />
*Valfritt, fritt arbete, hjälp fanns att få om man ville. Kul att göra något som ska användas till<br />
något konkret.<br />
På frågan: vilka förbättringar skulle kunna göras?:<br />
*Lite mer genomgångar om man har gemensamma ämnen.<br />
*Mera tid.<br />
*Lite längre tid att arbeta.<br />
*Lite bättre info i början om tiden som vi hade på oss, man skulle fått lite mer tid på sig.<br />
På frågan: vad har varit de största skillnaderna mot den vanliga undervisningen i Ke och Bi?<br />
*Mer självständigt arbete än vanligt, vilket varit roligt.<br />
*Att två arbeten ska göras av samma ämne.<br />
*Det egna arbetet, arbetet i datasalen, letat efter egen fakta än att man fått det utdelat till sig<br />
vid tavlan.<br />
*Att vi gör arbeten i stället för prov… Jättebra!!<br />
*Mycket mer självständigt arbete. Man undviker den traditionella ”sitta och lyssna”situationen.
*Det har varit fritt och det har varit bra att avbryta den traditionella undervisningen.<br />
*Friare och man har fått fördjupa sig i något som man är intresserad av.<br />
På frågan: tycker att du har lärt dig mer eller mindre i denna arbetsform?:<br />
*Mer.<br />
*Mer… skulle gärna fortsätta så här på kemin också, men ha lite undervisning så att man får<br />
en grund.<br />
*Varken eller. Kanske lite intressanta fakta om fett.<br />
*Jag har lärt mig mer om det vi har jobbat med på det här viset. Annars måste jag läsa på<br />
efter en genomgång för att komma ihåg, men om jag tycker att något är intressant så fastnar<br />
det både på genomgångar och eget arbete.<br />
*Inte någon nämnvärd skillnad. Eventuellt mer då man själv har fått lära sig ämnet för att<br />
kunna fullfölja uppgiften.<br />
*Jag har lärt mig mycket på grund av att man fått leta fram info själv och jobba med något<br />
som man tycker är intressant.<br />
*Ja, jag har lärt mig om vegankost och Pagemaker. Det ska bli kul att läsa allt alla andra<br />
skrivit om. Kul att pröva på nya arbetssätt. Mera, mera, mera!<br />
Urvalet av svar bygger på enkäter från sju elever. Övriga hade ännu ej kommit in vid<br />
sammanställningen.<br />
Slutsatser<br />
Enligt utvärderingen verkar eleverna på det hela taget vara nöjda med projektet. Flera elever<br />
uttryckte sig gillande om arbetsformen och många upplevde det som positivt att arbeta med<br />
Page Maker.<br />
3.3 Delprojekt: Engelska<br />
Elevgruppens sammansättning hade genomgått förändringar sedan planeringen i slutet av<br />
vårterminen. Nu på höstterminen fanns i min engelskgrupp från årskurs 2 ungefär hälften kvar<br />
av de elever, som tillfrågats om de ville medverka i ett ITiS-projekt, och som svarat att de var<br />
intresserade. I övrigt var eleverna nytillkomna.<br />
Tankar bakom delprojektet<br />
Jag var litet osäker, om hur vi skulle gå vidare, eftersom det också visat sig att jag endast hade<br />
enstaka elever gemensamt med andra lärare i ITiS-projektet. I samband med att en del elever i<br />
min engelskgrupp var på studiebesök, hade jag lektion med enbart de flesta elever i den<br />
ursprungligen tillfrågade gruppen. De frågade hur det gått med projektet, - en del hade blivit
intervjuade om <strong>NS</strong>-programmet av andra <strong>NS</strong>-elever i årskurs 3 - , och undrade nu hur det<br />
skulle bli med deras deltagande.<br />
Under samtalet visade det sig att dessa elever i svensk historia läst om ´mejerskor`. Förslaget<br />
att inom engelskans ram titta på kända engelskspråkiga kvinnor, deras liv och insats var en<br />
idé, som tilltalade eleverna. Vid nästa lektionstillfälle informerades övriga elever om detta<br />
projekt, och visade sig då också intresserade av att deltaga. Eftersom vi skulle börja med ett<br />
språkområde, som sysslade med `brott och straff´, fick de välja mellan kända kvinnor och<br />
kända brottslingar. Föga överraskande var det pojkar, som valde det sistnämnda.<br />
Min avsikt med projektet var dels att det skulle framgå hur väsentligt det är att kunna<br />
främmande språk vid vidare studier, dels att eleverna skulle bli bättre på flera saker, nämligen<br />
att:<br />
• Samarbeta med varandra<br />
• Söka information på Internet, och använda sig av flera källor<br />
• Läsa relativt stor mängd engelsk text och där sålla fram väsentliga fakta<br />
• Bli bättre på ordbehandling<br />
• Lära sig använda skrivarverktyg, t ex stavningskontroll<br />
• Skicka e-post med bifogad fil<br />
• Eventuellt hitta ett ämne för sitt projektarbete<br />
Tillvägagångssätt<br />
De fick under 2 veckor använda 2/3 av tiden ( d v s 2x 60 minuter/vecka ) + läxtid till<br />
projektet. Datasalen i Språkens Hus bokades för dessa lektionstillfällen. Första veckan<br />
användes i allmänhet till att leta material, och då främst på Internet. Den andra veckan<br />
arbetade eleverna med att skriva ihop sin artikel. De skrev i allmänhet 2 eller 3 stycken<br />
tillsammans. De skulle skriva sin artikel i Word, spara den filen och skicka den till mig för att<br />
jag skulle kunna titta på den. De var instruerade att skriva i kolumn (2 kolumner /A4- sida)<br />
och använda Times New Roman, storlek 12, samt helst begränsa sig till en kolumn. Detta<br />
innebar att de var tvingade att välja bland de fakta de fått fram. Också måste de läsa mycket<br />
engelsk text, och därvid förvissa sig om att de förstod vad de läste. Därefter skulle de själva<br />
formulera en kort artikel med egna ord. Denna artikel kommer att finnas med i såväl<br />
pappers<strong>tidning</strong> som i nätversion.<br />
Resultat<br />
Det visade sig att en del hade svårt att följa instruktionen om att spara i Word och mejla mig<br />
med bifogad fil. I de flesta fall bottnade detta i bristande kunskap – och på detta sätt fick de då<br />
tillfälle att öva sig i att skicka meddelande till mig flera gånger. Att bifoga fil var nytt för<br />
väldigt många, och de försökte skriva sin artikel direkt i mejl-texten. De fick då tillfälle att se<br />
hur texten ändrats genom att se den i min mejl-låda. På detta sätt fick de träna flera gånger.<br />
Också då jag påpekat att artikeln var för lång, eller att de i övrigt borde ändra på något<br />
skickade de en ny version. Deras egna ambitioner gjorde också att de många gånger<br />
finputsade sin artikel och skickade den flera gånger. Några elever ville illustrera sin artikel<br />
med en bild och fick då hjälp med att scanna den, och sedan skicka bilden som bifogad fil<br />
eller foga in den i texten.<br />
Jag kunde boka datasalen i Språkens Hus under våra lektioner, och i övrigt hade de tillgång<br />
till datorer i öppna datasalar och många hade dator hemma. Eleverna har inte ännu egna mejladresser<br />
på skolan ,men många använder sig redan av Hotmail och de som inte redan öppnat
en sådan adress fick hjälp av andra elever med det. Min avsikt hade också varit att de skulle<br />
använda Verktyg: språk. De lärde sig då svårigheten med engelska ord som låter likadant men<br />
har olika stavning och innebörd!<br />
Utvärdering<br />
När eleverna var klara med sina artiklar bad jag att de skulle besvara ett frågeformulär,<br />
för att jag skulle kunna se i vad mån mina förhoppningar med projektet hade infriats.(Bilaga 3)<br />
När det gällde samarbete, hade 7 stycken elever arbetat enskilt, 10 stycken hade arbetat två<br />
och två, och dessutom hade 6 elever arbetat i grupper om tre.<br />
Alla hade använt sig av Internet-källor. Många hade hittat 6 – 7 olika källor, men i allmänhet<br />
använt sig av 3 olika.<br />
På frågan om vad som bestämt urvalet, angav man: de som verkade mest seriösa och<br />
sanningstrogna. Vi jämförde även de olika innehållen.<br />
Vilka svårigheter stötte Du på? var en av frågorna. Här svarar eleverna: Att endast ta med det<br />
väsentliga. Mycket fakta på liten plats. - Många svåra ord och meningar på engelska. – få<br />
ihop bra och väsentliga fakta utan att få ihop för mycket text. Att sålla alltså.- att få den kort,<br />
svåra ord. – Att välja ämne. – Många oseriösa hemsidor, det var mycket att sålla bort.<br />
På frågan vilka man haft hjälp av i arbetet, är svaren att man hjälpts åt ( i gruppen) och fått<br />
hjälp av andra kompisar, läraren och av lexikon.<br />
Något Du tycker varit bra med projektet? Att jag har lärt mig mycket att skriva på engelska,<br />
mitt ordförråd har förbättrats. – Att söka fakta och lära sig plocka ut det väsentliga utan att<br />
det blir för långt- och även formulera det på ett kort och intressant sätt. – Eget arbete, eget<br />
ansvar. –Det var jätteintressant och kul att arbeta på det sättet. Vi lärde oss att skriva på<br />
egen hand och nya ord samtidigt som vi använde datorer. Jag arbetar gärna på detta sätt fler<br />
gånger.<br />
På frågan om vad man lärt sig genom att utföra arbetet på datorer svarar eleverna, att Nu kan<br />
jag bifoga filer via mail. – jag kan nu mejla över dokument! Och även blivit bättre på att söka<br />
fakta. – Hittade nya sökmetoder. – sätta text i en kolumn – Jag har blivit bättre på att söka<br />
och att läsa engelska. – Jag lärde mig att kontrollera texten med hjälp av engelsk<br />
rättstavningskontroll.<br />
Efter att ha läst elevernas svar tycker jag faktiskt att man kan säga att alla mål med projektet i<br />
engelska har uppfyllts, eftersom också en flicka har hittat ett ämne för sitt projektarbete:<br />
fredpristagaren Aung San Suu Kyi från Burma, en person, som hon förut inte ens visste<br />
existerade!
3.4 Delprojekt: Design av nät<strong>tidning</strong><br />
De artiklar som producerats i de övriga delprojekten publicerades, förutom i en traditionell<br />
<strong>tidning</strong>, i en nät<strong>tidning</strong>. För att skapa en <strong>tidning</strong> som är enkel att administrera och hålla<br />
uppdaterad krävdes, förutom arbete av design- och layout- karaktär, även en del<br />
programmeringsarbete. Eftersom eleverna som utgjorde projekt- gruppen studerade kursen<br />
datakunskap grundkurs och således var att betrakta som nybörjare på området överlämnades<br />
programmeringsarbetet till lärargruppen.<br />
Tankar bakom delprojektet<br />
Syftet med projektet var dels att eleverna skulle få tillfälle att skapa något bestående under<br />
kursen och dels att de skulle få bekanta sig med en fri standard för layout och design.<br />
Genomförande<br />
Eleverna fick en introduktion i HTML (HyperText Markup Language) under c:a två timmar.<br />
Lika lång tid ägnades åt att visa dem grundläggande användning av en professionell<br />
applikation för webdesign. Sedan skapades grupper om 3-5 personer som presenterade varsitt<br />
designförslag. Förslagen dokumenterades på papper. Med dessa förslag som grund kunde så<br />
grupperna sätta igång med att implementera varsin design. Vid projektets slut valdes ett<br />
elevarbete ut för att stå som grund för nät<strong>tidning</strong>en. Lärargruppen kompletterade med<br />
nödvändigt programmeringsarbete.
4. Diskussion<br />
Lyckades vi uppnå våra syften?<br />
Projektet uppfattades som någonting positivt i arbetslaget och vi har fått god respons från<br />
eleverna. Vi lärare, och helt säkert också eleverna, har fått ökad säkerhet och vana vid att<br />
använda datorn i skolarbetet. På det hela taget tycker vi att vi har lyckats uppnå våra syften<br />
och arbetet har försiggått i en mycket positiv atmosfär. Det har helt enkelt varit roligt och<br />
utvecklande att arbeta med detta projekt!<br />
Den beskrivning av <strong>NS</strong>-programmet som vi planerat visade sig svårare att göra. Delvis beror<br />
detta på att programmet bearbetas och förändras mellan årskurserna.<br />
Nät<strong>tidning</strong> och/eller pappers<strong>tidning</strong>?<br />
Från början var syftet att enbart göra en nät<strong>tidning</strong>. Vår handledare rådde oss dock att under<br />
projekttiden huvudsakligen begränsa oss till att framställa en pappers<strong>tidning</strong>. Kunskaperna i<br />
Webdesign inom arbetslaget visade sig vara begränsade, och att sammanställa nät<strong>tidning</strong>en<br />
blev en uppgift för i huvudsak en enda lärare och elevgrupp.<br />
I efterhand kan vi konstatera att det var klokt att i första hand göra en pappers<strong>tidning</strong> under<br />
projekttiden, men att tiden för eleverna att redigera pappers<strong>tidning</strong>en blev något knapp.<br />
Anledningen till denna tidsbrist var att den elevgrupp som hade ansvar för redigeringen måste<br />
invänta resultat från de andra grupperna för att kunna börja med sitt arbete.<br />
Vann vi något på att använda Page Maker?<br />
Att använda Page Maker upplevdes av en del som en ökad svårighet, eftersom de flesta av<br />
lärarna i laget inte hade arbetat med detta program förut och tiden att lära sig att använda det<br />
var mycket kort. Tillgången till datorer med Page Maker installerat var begränsad (endast sju<br />
datorer i en av datasalarna, eftersom skolan inte har mer än sju användarlicenser för<br />
programmet). Samtidigt uttryckte sig ett antal elever positivt om att få lära sig att arbeta med<br />
Page Maker. Vi kan konstatera att det inte hade varit nödvändigt att använda Page Maker,<br />
eftersom vi kunnat göra samma sak i Word. En del elever upplevde det dock positivt att lära<br />
sig ett nytt program.<br />
Och framtiden…?<br />
Genom detta projekt har vi definitivt lyckats få bort rädslan för att använda ny teknik och<br />
illustrerat användbarheten av den. Det är vår förhoppning att eleverna, både pojkar och<br />
flickor, även i framtiden kommer att fortsätta att pröva nya vägar och våga se möjligheterna,<br />
och inte bara svårigheterna, i ny teknik.
5. Litteraturförteckning<br />
Hård af Segerstad, H. Helgesson, M. Ringborg, M. Svedin, L. (1998) Problembaserat<br />
lärande- Idén, handledaren och gruppen. Stockholm: Liber.<br />
Måldokument. Utformade för teman på TVÄRS, ett tvärvetenskapligt samhällsprogram på<br />
Katedralskolan i Linköping.<br />
Adobe Page Maker handbok<br />
www.esperanto.se/kiosk
De Geergymnasiet Bilaga 1<br />
Norrköping<br />
Ht 2001<br />
SQ/JFB<br />
ITiS- projekt: En <strong>tidning</strong> om världen<br />
ITiS- projektet är ett samarbetsprojekt i svenska och samhällskunskap för <strong>NS</strong>3a<br />
och ett samhällsprojekt för elever i <strong>NS</strong>3b som ska resultera i en <strong>tidning</strong> som<br />
eleverna skapar tillsammans med andra elever på <strong>NS</strong>- programmet.<br />
Tid:<br />
Tidsåtgången beräknas till två veckor (v. 39 och 40). Lektionstiden i svenska och<br />
samhällskunskap användes av elever i <strong>NS</strong>3a. Lektionstiden i samhällskunskap<br />
användes för elever i <strong>NS</strong>3b. Eleverna förutsättes använda även annan tid.<br />
Mål:<br />
Eleverna ska:<br />
• presentera <strong>NS</strong>-programmet utifrån intervjuer med elever på programmet<br />
• utöka sina kunskaper om aktuella internationella frågor<br />
• lära sig vilka regler som gäller för publicering av text och bild<br />
Eleverna ska träna sig i att:<br />
• skriva <strong>tidning</strong>sartiklar där vikt fästes vid layout<br />
• använda dataprogram för layout<br />
• söka information på internet<br />
• utöva källkritik<br />
• intervjua<br />
• använda digitalkamera<br />
• infoga bilder i <strong>tidning</strong>sartiklar<br />
Arbetssätt:<br />
Eleverna arbetar i grupper med 3-4 personer i varje grupp. Gruppsammansättningen<br />
bestämmes av eleverna. Gruppen väljer själv inriktning inom temat. Datasalar är<br />
bokade för eleverna.<br />
Eleverna skriver individuellt loggbok om sitt arbete.<br />
Examination:<br />
Tidningsartikel, som ska vara färdig fredag vecka 40.<br />
Loggboken.<br />
Andra examinationer kan tillkomma
ITiS-projekt: Näringsämnen<br />
Bilaga 2<br />
ITiS-projektet är ett samarbetsprojekt i biologi och kemi som ska resultera i<br />
artiklar till en <strong>tidning</strong> som skapas tillsammans med andra elever på <strong>NS</strong>programmmet.<br />
Tid:<br />
Projektet kommer att pågå under tre arbetsveckor (v.43-46). Lektionstid i<br />
biologi och kemi respektive enbart i biologi används för projektet. Även icke<br />
lektionsbunden tid kommer att behöva ägnas åt projektet.<br />
Mål:<br />
Deltagarna i projektet skall:<br />
• Få ökade kunskaper om matsmältningen och kroppens behov av olika näringsämnen.<br />
• Utöka sina kunskaper om näringsämnens kemiska uppbyggnad.<br />
• Få träning i att sammanställa sitt arbete i artikelform.<br />
• Övning i att använda layoutprogram.<br />
Arbetssätt:<br />
Arbetet sker i grupper om ca tre elever. Projektet redovisas i form av en<br />
uppsats. Innehållet i uppsatsen skall sammanställas till en artikel på en sida,<br />
inklusive eventuella bilder tagna med digitalkamera.<br />
Användbara länkar:<br />
www.vetskapskoltema.nu -> Tema mat<br />
www.slu.se -> Forskning -Forskning kring livsmedel<br />
www.matplatsen.nu<br />
www.nmtf.y.se - Näringsmedicinska terapeutförbundet<br />
www.naringsrad-naringsron.com -Tidskriften Näringsråd och näringsrön<br />
www.mjolkframjandet.se - Mjölkfrämjandet<br />
www.slv.se - Livsmedelsverket<br />
http://safari.hsv.se - Sökmotor för svensk forskning<br />
Förslag på ämnen:<br />
• Fettsyrornas betydelse för hälsan.<br />
• Matfett i butikerna – innehåll av mättade, enkelomättade och fleromättade fettsyror.<br />
• Sötningsmedel<br />
• Olika sockerarter i olika livsmedel.<br />
• Vitaminer – deras verkan i kroppen.<br />
• Antioxidanter<br />
• Vegankost – får veganer i sig alla näringsämnen som kroppen behöver?
Namn: …………………………………………..<br />
Samarbetspartner: ………………………………<br />
Valt ämne: ………………………………………<br />
Var hittade Du Dina källor? ………………………<br />
Hur många Internet-källor hittade Du? …………………………………………………<br />
Hur valde Du ut de Du ville använda Dig av? …………………………………………..<br />
Vilka svårigheter stötte Du på? ………………………………………………………….<br />
Bilaga 3<br />
Vem/ vilka fick Du då hjälp av? – och med vad? ……………………………………………<br />
………………………………………………………………………………………………..<br />
Något Du tycker har varit bra med projektet? ………………………………………………..<br />
Något Du tycker bör förbättras? ………………………………………………………………..<br />
Vi har ju använt oss av datorerna. Något Du tycker Du lärt Dig, eller blivit bättre på i<br />
samband med detta? Något Du skulle vilja lära Dig/ träna mer ?