Handelsutredning (2,81 MB) - Höörs kommun
Handelsutredning (2,81 MB) - Höörs kommun
Handelsutredning (2,81 MB) - Höörs kommun
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Höör<br />
<strong>Handelsutredning</strong><br />
Juli 2010
NIRAS
INNEHÅLL<br />
1 SAMMANFATTNING ............................................................................ 6<br />
1.1 Höör och dess detaljhandel idag .........................................................................6<br />
1.2 Konkurrens till detaljhandeln i Höör ...................................................................7<br />
1. 3 Förändringar i infrastruktur i Höör .....................................................................7<br />
1.4 Förutsättningar för centrumhandeln i Höör .......................................................8<br />
1.5 Förutsättningar för externhandel i Höör .............................................................8<br />
1.6 Förutsättningar för närservicen i Höör ............................................................ 10<br />
1.7 Slutsatser/frågeställningar om detaljhandeln i Höör ...................................... 11<br />
1.8 Utveckling av befintlig handel och förnyelse .................................................. 11<br />
1.9 Sammanfattande rekommendationer ............................................................. 12<br />
2 BAKGRUND OCH UTREDNINGSARBETETS GENOMFÖRANDE ........... 13<br />
2.1 Utredningens syfte ........................................................................................... 13<br />
2.2 Uppdrag ............................................................................................................ 13<br />
2.3 Basdata ............................................................................................................. 14<br />
3 MEDVERKANDE ................................................................................. 15<br />
4 DEFINITIONER .................................................................................... 16<br />
5 TRENDER INOM SVENSK DETALJHANDEL .......................................... 17<br />
5.1 Nationellt .......................................................................................................... 17<br />
5.2 Dagsläge och tillbakablick på sydvästra Skåne ................................................. 19<br />
5.3 Möjlig/tänkbar utveckling till år 2013 och år 2018 .......................................... 22<br />
6 HÖÖR OCH DESS DETALJHANDEL IDAG ............................................. 24<br />
6.1 En växande <strong>kommun</strong> ........................................................................................ 24<br />
6.2 Höör i sin region, detaljhandelns in- och utflöden ........................................... 25<br />
6.3 Dagens detaljhandel i Höör .............................................................................. 26<br />
7 KONKURRENS TILL DETALJHANDELN I HÖÖR .................................... 31<br />
7.1 En stark och växande konkurrens..................................................................... 31<br />
8 FÖRÄNDRINGAR I INFRASTRUKTUR I HÖÖR ..................................... 33<br />
8.1 Förändring av väg 23/13, öster om Höör ......................................................... 33<br />
8.2 Väg 13/100 mot Helsingborg ............................................................................ 33
8.3 Trafikomläggning i centrum, Nya Torg ............................................................. 33<br />
8.4 E 22, motorväg ................................................................................................. 34<br />
8.5 Tågtrafiken........................................................................................................ 34<br />
9 CENTRUMHANDEL I HÖÖR, FÖRUTSÄTTNINGAR .............................. 34<br />
Utbud och omsättning ............................................................................................ 34<br />
Tillgänglighet och parkering ................................................................................... 35<br />
9.1 Kolla läget ......................................................................................................... 36<br />
9.2 Stadskärneförnyelse – en betraktelse .............................................................. 37<br />
9.3 Slutsats för handel i centrum, kort – och långsiktig utveckling ........................ 39<br />
10 EXTERN HANDEL I HÖÖRS KOMMUN, FÖRUTSÄTTNINGAR ............. 40<br />
Externa handelsområden ....................................................................................... 40<br />
10.1 Norra verksamhetsområdet ........................................................................... 41<br />
Utbud och storlek ................................................................................................... 41<br />
Tillgänglighet och parkering ................................................................................... 41<br />
10.2 Frosta center och området väster om järnvägen ........................................... 41<br />
Utbud och storlek ................................................................................................... 41<br />
Tillgänglighet och parkering ................................................................................... 42<br />
10.3 Södra verksamhetsområdet ........................................................................... 42<br />
Utbud och storlek ................................................................................................... 42<br />
Tillgänglighet och parkering ................................................................................... 42<br />
11 NÄRSERVICEN I HÖÖRS KOMMUN, FÖRUTSÄTTNINGAR ................. 43<br />
Närservice i bostadsområdena ............................................................................... 43<br />
Närservice i de mindre orterna .............................................................................. 43<br />
12 SLUTSATSER/ FRÅGESTÄLLNINGAR OM DETALJHANDELN I HÖÖR ... 44<br />
13 EXPANSIONSMÖJLIGHETER I HÖÖR .................................................. 45<br />
Efterfrågans (konsumtionens) tillväxt .................................................................... 46<br />
14 UTVECKLINGSMÖJLIGHETER FÖR HANDELSOMRÅDEN I HÖÖR ....... 47<br />
14.1 Norra Verksamhetsområdet ........................................................................... 47<br />
14.2 Centrum - Nya Torg - Stationsområdet .......................................................... 48<br />
14.3 Verksamhetsområde Centrum, Frosta Center ............................................... 48<br />
14.4 Södra Verksamhetsområdet ........................................................................... 48<br />
15 NIRAS/NORDPLANS REKOMMENDATIONER ..................................... 49<br />
NIRAS
Centrum.. ................................................................................................................ 49<br />
Norra verksamhetsområdet ................................................................................... 49<br />
Frosta center och väster järnvägen ........................................................................ 50<br />
Södra verksamhetsområdet ................................................................................... 50<br />
Lämplig nivå och storlek ......................................................................................... 50<br />
16 UTVECKLING AV BEFINTLIG HANDEL OCH FÖRNYELSE ..................... 50<br />
16.1 Arbetssätt ....................................................................................................... 50<br />
16.2 Samarbetsformer ........................................................................................... 50<br />
16.3 Framtagande av handelspolicy ....................................................................... 51<br />
17 SAMMANFATTANDE SLUTSATS OCH FÖRSLAG ................................. 52<br />
18 UPPDRAGSGRUPP.............................................................................. 53<br />
19 BILAGOR ............................................................................................ 54<br />
NIRAS 5 (54)
1 SAMMANFATTNING<br />
1.1 Höör och dess detaljhandel idag<br />
En växande <strong>kommun</strong><br />
Med en befolkningsökning på ca 0,8 % årligen för <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> och en konsumtionsökning<br />
för dagligvaror också på ca +1 % årligen, beräknas dagligvaruefterfrågan öka från 430 Mkr<br />
2008, med 50 mkr till ca 470 mkr år 2013 och sedan ytterligare med 30 mkr till 500 mkr fram<br />
till år 2018.<br />
Motsvarande efterfrågan för sällanköpsvaror i Höör var 445 Mkr år 2008. Fram till år 2013<br />
beräknas efterfrågan öka med 65 Mkr till 510 Mkr. Fram till år 2018 väntas den öka med<br />
ytterligare 65 Mkr till 575 Mkr. Allt inkl. moms och i 2008 års priser.<br />
Inflöde/Utflöde<br />
År 2008 var inflödet av handel till <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> för dagligvaror 8 % motsvarande ca 30 Mkr<br />
(d v s som boende utanför <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> handlade i Höör). För sällanköpsvaror hade Höör<br />
däremot ett utflöde på 58 %, motsvarande ca 260 mkr. <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>s läge nära<br />
<strong>kommun</strong>er med stort detaljhandelsutbud och stora arbetsplatser, ger stor pendling. Det<br />
förklarar en del av storleken på utflödet av sällanköpsvaror. För sällanköpsvaror är utbudet<br />
begränsat både vad gäller shopping, i första hand centrumhandel, och för volymhandel. Men<br />
den starka strukturen på dagligvaruhandeln med både stora, mellanstora och mindre butiker<br />
i <strong>kommun</strong>en har också gett en bra dagligvaruhandel med inflöde från andra <strong>kommun</strong>er.<br />
Handelsområden<br />
Flera handelsområden finns i Höör. I norr vid väg 23 ”Bilemaområdet”, Norra<br />
verksamhetsområdet. Ett externt handelsområde ca 2 km från centrum. Precis norr om<br />
centrum i Höör och längs Frostavallsvägen finns Frosta center. Väster om järnvägen en större<br />
byggmarknad. I centrum av Höör finns en dagligvarubutik, flera specialvarubranscher finns<br />
representerade med butik. Här finns även service och café/restauranger. Centrum med<br />
bigator är relativt stort och ligger väster om järnvägen vid Nya Torg som centralpunkt. I<br />
södra delen av Höör, öster om väg 23 finns Södra verksamhetsområdet. Ett mindre område<br />
med begränsat butiksutbud.<br />
Potential<br />
En målsättning att inom <strong>kommun</strong>en själv ta hand om den ökade efterfrågan, är rimlig. Att<br />
minska utflödet kräver att ett bättre utbud byggs upp, starkare än vad befintliga<br />
handelsplatser kan erbjuda. För att nå detta krävs ett varierat och intressant<br />
detaljhandelsutbud. Mer yta i lämpliga lägen behövs för att i första hand locka starka<br />
butikskoncept för volymhandel till <strong>kommun</strong>en. Det starka utbudet av dagligvaror kan vara till<br />
hjälp för att skapa attraktiva handelsplatser och locka nya butikskoncept både för<br />
volymhandel externt samt shopping i centrum.<br />
NIRAS 6 (54)
Risker för handeln i Höör<br />
Strukturen och utbudet av sällanköpshandeln är splittrade. Det finns flera utbudspunkter.<br />
Görs inte en koncentration finns risk att köptrohetstalet (försäljningsindex) ligger kvar på låg<br />
nivå. En koncentration av både centrumhandel och externhandel behövs. Får väg 23/13 en<br />
ny sträckning med ”genomfartstrafiken” flyttad utanför Höör finns risker för att handeln<br />
också drabbas. Det är viktigt att handeln vid den kommande norra infart-/påfarten anpassas<br />
till de nya förutsättningarna och markerar <strong>Höörs</strong> läge och nya inkörsport.<br />
1.2 Konkurrens till detaljhandeln i Höör<br />
En stark och växande konkurrens<br />
Höör läge mitt i Skåne gör att närheten till andra starka utbud påverkar möjligheterna till<br />
utveckling av detaljhandeln i Höör. I norr finns Hässleholms <strong>kommun</strong> med ett växande<br />
dagligvaruhandelsutbud, Kristianstad kommer också att få en starkare externhandel och<br />
centrum kommer att utvecklas. I grann<strong>kommun</strong>en Hörby kan ny sträckning av väg 13 och<br />
motorväg av E22 ge möjligheter till nya handelsplatser. Eslövs <strong>kommun</strong> planerar utveckla<br />
volymhandel i nordöstra delen av Eslöv. I sydvästra Skåne pågår och planeras flera större<br />
handelsprojekt bl. a Hyllie i Malmö och utökning av Mobilia/Nova i Lund.<br />
1. 3 Förändringar i infrastruktur i Höör<br />
Vägsträckningar<br />
I första hand koncentreras ny volymhandeln till Norra verksamhetsområdet. Utnyttja City<br />
Gross som magnet. I planeringen anpassa områdets utvecklingsmöjligheter till ny<br />
vägdragning av väg 23/13.<br />
Det ska inte behöva bli någon större påverkan. Shoppinghandeln är kvar i centrum och de<br />
två stora dagligvarubutikerna kan stå emot. Det är dock viktigt att arbetet med att utveckla<br />
centrum fortsätter med alla parter inblandade. Centrum och det nya handelsområdet måste<br />
utvecklas parallellt.<br />
Tågtrafik<br />
Fortsatt utveckling av den regionala tågtrafiken planeras. Höör kommer även fortsättningsvis<br />
vara en viktig hållplats med flera regionala avgångar i timman. Tjörnarp kommer från och<br />
med år 2015 att få pågatågstrafik.<br />
NIRAS 7 (54)
1.4 Förutsättningar för centrumhandeln i Höör<br />
Utbud<br />
Centrum i Höör finns till största delen runt Nya Torg, längs Mejeri- och Storgatan, mellan Nya<br />
Torg och Stationen samt ned mot Lilla Torg. Centrum är relativt stort och utbudspunkterna<br />
ligger inte koncentrerade utan det finns flera ”mellanrum”. I första hand är det shopping och<br />
service som finns etablerat inom detta område, förutom boende. En stor dagligvarubutik, en<br />
mindre köttaffär och en mindre brödbutik finns i centrum.<br />
Inga kedjebutiker finns i centrum. Lokala klädesbutiker är det flest av. En bokhandel finns<br />
också vilket är ovanligt i orter av denna storlek.<br />
Banker dominerar flera stora fasadytor mot torget, vilket gör att det är svårt som besökande<br />
att få ett samlat intryck av hela utbudet av shopping. Ingen galleria finns.<br />
Ett par konditorier/brödbutiker och några restauranger finns runt Nya Torg och upp mot<br />
Stationen. Möjligheter till uteservering finns i bra ”solläge”.<br />
Service i form av apotek, systembolag, banker etc. finns samlade i centrum. Detta utbud blir<br />
allt viktigare i samklang med shoppingutbudet för att locka till besök och ärende.<br />
Tillgänglighet och parkering<br />
I centrala Höör finns ca 500 bpl i form av markparkering eller gatuparkering. De största<br />
parkeringsplatserna är Nya Torg, söder om Stationen, parkeringen vid Coop Konsum och<br />
gatuparkering. Gatuparkeringen står för drygt 30 % av parkeringsutbudet. Med ett utspritt<br />
centrum åker besökande bil mellan de olika utbudspunkterna och parkerar helst utanför<br />
butiken. Från parkering på Nya Torg når man flest utbudspunkter.<br />
Parkeringsutbudet är inte något hinder för besök i centrum idag utan det bedöms räcka till.<br />
Strax väster om Stationen finns en större pendlarparkering som tar hand om pendlarnas bilar<br />
som annars kunnat störa tillgängligheten. Inga avgifter tas ut för parkering. Parkeringstiden<br />
begränsas med p-skiva. Vid en ombyggnad av Nya Torg bör inte dessa möjligheter till bra<br />
tillgänglighet försämras.<br />
1.5 Förutsättningar för externhandel i Höör<br />
Externa handelsområden har antingen vuxit upp i områden tänkta att utveckla denna typ av<br />
handel eller vanligast är att industriområden har ändrat karaktär och fått allt mer innehåll av<br />
handel. Det senare beror oftast på att här har funnits tillgång till lokaler som gått att anpassa<br />
för rimliga kostnader till handelslokaler. De som etablerat sig här först har ofta haft lågt pris<br />
som en viktig konkurrensfaktor. Tillgång till stor och gratis parkering har också varit viktig.<br />
För att skydda centrumhandeln har flera <strong>kommun</strong>er inte aktivt arbetat för att utveckla den<br />
externa handeln. Man har inte i planeringen avsatt mark nära trafikleder för denna typ av<br />
handel. De har istället vuxit fram genom etablering först i liten skala, som varit framgångsrik,<br />
NIRAS 8 (54)
och sedan vuxit efterhand och då lockat till sig andra typer av handel. Ett nytt<br />
handelsområde har vuxit fram som sedan <strong>kommun</strong>ens planering fått anpassa sig till.<br />
I första hand är det skrymmande varor som säljs, men ofta blandas utbuden upp med andra<br />
typer av sortiment.<br />
Norra verksamhetsområdet, City Gross/Bilema är exempel på ett externt handelsområde<br />
som ligger tillsammans med olika typer av lättare industriverksamhet. Det Södra<br />
verksamhetsområdet ligger inte lika externt. Innehållet här är också blandat. Frosta center<br />
och området väster om järnvägen är inte heller renodlade handelsområden utan har också<br />
annat innehåll. Detta område ligger väldigt nära centrum och innehållet påverkar klart<br />
möjligheterna till att utveckla <strong>Höörs</strong> centrum.<br />
Norra verksamhetsområdet<br />
Utbud<br />
Här ligger City Gross stormarknad framvuxen ur Besto/Bilema lågprishandel. City Gross är<br />
den stora magneten till området. I första hand säljs dagligvaror men det finns också ett bra<br />
utbud av sällanköpsvaror. I området, finns insprängt annan handel ofta i f.d. industrilokaler. I<br />
de flesta fall är det volymhandelsbutiker.<br />
Fler vill etablera sig i området och området har möjlighet att växa. Området kommer att<br />
påverkas när väg 23/13 får en ny sträckning runt Höör.<br />
Tillgänglighet och parkering<br />
Genom området går väg 23 och en rondell fördelar trafiken in till de olika utbuden. Området<br />
ligger ca 2 km utanför centrum i Höör. Besökande till området kommer hit med bil, få<br />
besökande kommer hit med kollektiv trafik eller med cykel. Rondellen upplevs för många<br />
som svår med blandad lokal handelstrafik och tung genomfartstrafik med lastbil. City Gross<br />
har besökande från andra grann<strong>kommun</strong>er bl.a. Hässleholm, Hörby, Eslöv än Höör.<br />
Frosta Center och väster om järnvägen.<br />
Utbud<br />
En mellanstor dagligvarubutik finns etablerad här. I samma byggnad finns också flera mindre<br />
sällanköpsvarubutiker; presentaffärer, heminredning, klädesbutik, skobutik m.fl. Denna<br />
byggnad utgör egentliga Frosta center. Tvärs över vägen finns också några butiker bl.a. en<br />
större färgbutik.<br />
Väster om järnvägen vid Frostavallsvägen ligger en större byggmarknad. Intill finns också<br />
andra mindre butiker med närliggande sortiment. Ett mindre område med mycket blandat<br />
innehåll finns mittemot stationsområdet också väster om järnvägen. Här ligger också en<br />
NIRAS 9 (54)
större pendlarparkering. Netto finns etablerade strax norr om Frosta center vid<br />
Frostavallsvägen.<br />
Tillgänglighet och parkering<br />
Handelsområdet ligger strax norr om <strong>Höörs</strong> centrum. De flesta som besöker området<br />
kommer med bil, men det relativt korta avståndet till boendeområden gör att det går bra att<br />
cykla hit. Ett visst närboende med gångavstånd finns också. Parkering finns vid varje<br />
utbudspunkt. Parkering upplevs inte som något större hinder.<br />
Södra verksamhetsområdet<br />
Utbud<br />
Vid första rondellen söder ifrån på väg 23 ligger Södra verksamhetsområdet. Tre bensinstationer<br />
finns här och Lidl, ca 1 200 kvm, har etablerat en dagligvarubutik. I området finns<br />
det också volymhandel i form av byggvaror, djurmatsbutik och butik för trädgårdsmaskiner.<br />
Tillgänglighet och parkering<br />
Tillgängligheten till området är bra via genomfarten väg 23 och rondellen för bilburna.<br />
Området ligger inte i direkt anslutning till boendeområden. Parkering finns i anslutning till<br />
respektive utbud.<br />
1.6 Förutsättningar för närservicen i Höör<br />
Närservice i bostadsområdena<br />
Ingen av dagligvarubutikerna kan sägas ligga i direkt anslutning till boendeområden. Det<br />
längsta avståndet från boendeområdena till närmsta dagligvarubutik är mellan 2 km i norra<br />
delen och 5 km i den södra. Det framförallt boende i södra delen av tätorten Höör som har<br />
långa avstånd. Netto och Lidl som ofta har rollen som närbutik har inte etablerat sig i de<br />
lägena i Höör.<br />
Närservice i de mindre orterna<br />
I <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> finns tätorterna Snogeröd, Norra Rörum och Tjörnarp. Endast i Norra<br />
Rörum finns en butik kvar. dagligvarubutik. För att för framtiden klara att driva en mindre<br />
dagligvarubutik krävs ett underlag på nästan 3 000 invånare. Vilket gör att det blir svårt att<br />
driva dagligvarubutik då det idag inte finns mer än ca 1 000 invånare i respektive ort.<br />
Ett mindre handelsutbud av mest lågpriskaraktär sällanköpsvaror finns också i Rolsberga vid<br />
på/avfarten från E 22 och väg 23.<br />
NIRAS 10 (54)
1.7 Slutsatser/frågeställningar om detaljhandeln i Höör<br />
En koncentration av detaljhandeln till centrum och ett större externt område kan ge<br />
bra förutsättning för fortsatt bra dagligvaruhandel och möjligheter till utveckling av<br />
både shoppinghandel i centrum och volymhandel externt.<br />
En förändring i strukturen tar lång tid, 5-10 år. Men en klar målinriktning ger oftast<br />
bäst möjligheter.<br />
Hyresnivåer och investeringsvilja är både pådrivande och hämmande för en<br />
förändring i strukturen. Låg hyresnivå i gamla lokaler kan göra det svårt att hitta<br />
hyresgäster till nybyggda lokaler.<br />
Förändringen av väg 13/23 ger möjligheter till att utveckla volymhandeln med att<br />
locka fler etableringar till Höör. Men det finns en risk, om det inte görs ett tydligt<br />
ansikte vid den nya korsningen som knyter an till <strong>Höörs</strong> tätort, kan handelsutvecklings<br />
möjligheterna gå <strong>kommun</strong>en förbi.<br />
Fler inblandade och engagerade parter i utveckling av centrum ger möjlighet till ett<br />
bättre resultat<br />
En gemensam syn på handelns utveckling av olika parter ger bättre förutsättningar<br />
för behövliga förändringar.<br />
1.8 Utveckling av befintlig handel och förnyelse<br />
För att få engagemang och en bättre bredd på frågor som berör utveckling av handel/service<br />
och andra aktiviteter i centrum eller hela orten är partsammansatta grupper vanligt i de<br />
flesta <strong>kommun</strong>er. Att samverka och samarbeta ger nya möjligheter att stötta och dra nytta<br />
av ”grannars” framgångar. Detta ger bättre möjlighet att bli konkurrenskraftigt mot andra<br />
starka konkurrerande utbud.<br />
Centrumföreningar eller andra samordningsorgan där näringsidkare, fastighetsägare och<br />
<strong>kommun</strong> samverkar är de vanligaste samarbetsformerna. En sådan förening kan hjälpa till<br />
med att marknadsföra, locka nya butiker, förbättra tillgänglighet, skapa trygghet och<br />
förstärka utbuden i orten eller centrum. Den kan också stödja framtida omflyttningar som<br />
kan vara till fördel för centrum då större lokaler med bra fasadytor kan bli lediga . Nya<br />
butikskoncept kan etableras, innebärande förnyelse och förstärkning av <strong>Höörs</strong> centrum. Det<br />
kräver dock satsning på centrum från alla parter; fastighetsägare, näringsidkare och<br />
<strong>kommun</strong>. Arbetet med dessa frågor ger resultat på sikt.<br />
För att tydligt <strong>kommun</strong>icera <strong>kommun</strong>ens inriktning för handel och service bör en<br />
handelspolicy arbetas fram. Policyn görs dels för att befintliga aktörer ska veta vad som<br />
gäller för framtiden och dels för att beskriva för nya butikskoncept som är intresserade av att<br />
etablera. En beskrivning på hur <strong>kommun</strong>en ser på detaljhandelns roll i den framtida<br />
utvecklingen.<br />
NIRAS 11 (54)
När handelspolicyn arbetas fram bör olika parter, förutom <strong>kommun</strong>en, som näringsidkare<br />
inom handel/service, fastighetsägare och även andra intressenter för som påverkas av<br />
handels framtida utveckling, delta.<br />
Processen att arbeta fram en handelspolicy är viktig då ofta frågor som behöver diskuteras<br />
och kräver ställningstagande lyfts fram. Policyn bör inte göras för omfattande utan de<br />
viktigaste målsättningarna preciseras. Handelspolicyn ligger sedan som underlag då frågor<br />
inom <strong>kommun</strong>en med anknytning till handel diskuteras och beslutas.<br />
1.9 Sammanfattande rekommendationer<br />
Detaljhandelns förutsättningar och utveckling i <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Det finns utrymme och möjligheter för både fortsatt utveckling av centrumhandel<br />
och externhandel i Höör. Den starka strukturen på dagligvaruhandeln används<br />
som draghjälp för att utveckla sällanköpshandeln.<br />
En koncentration av handel/service för att stärka de viktigaste utbudspunkterna<br />
med en tydlig profil är viktig.<br />
En ny vägsträckning utanför <strong>Höörs</strong> tätort av väg 13/23 förändrar<br />
förutsättningarna för handeln. Detta måste arbetas in i planeringen för handelns<br />
utvecklingsmöjligheter.<br />
Hitta arbetsformer där de olika parterna för näringsidkare, fastighetsägare och<br />
<strong>kommun</strong> bättre samverkar.<br />
Arbeta fram en handelspolicy för att tydliggöra hur <strong>kommun</strong>en vill att<br />
detaljhandeln ska utvecklas.<br />
I första hand arbeta för att utveckla handeln i; centrum söder/öster om järnvägen<br />
och Norra verksamhetsområdet för att skapa bättre konkurrenskraft mot andra<br />
närliggande utbud.<br />
NIRAS 12 (54)
2 BAKGRUND OCH UTREDNINGSARBETETS GENOMFÖRANDE<br />
2.1 Utredningens syfte<br />
Övergripande<br />
Utredningen redovisar nuvarande förhållanden avseende detaljhandeln i <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> och<br />
i regionen samt allmänna tendenser och trolig utveckling av handeln år 2013 och år 2018.<br />
Några detaljer<br />
Utredningen ger bl. a följande detaljinformation:<br />
Övergripande kartläggning av efterfrågan (KU) och konkurrens i grann<strong>kommun</strong>erna,<br />
och mer detaljerat i Höör, idag och i framtiden.<br />
Detaljhandelns utveckling, generellt.<br />
Möjligheter för detaljhandeln i Höör.<br />
Förutsättningar för utveckling av detaljhandeln i centrum.<br />
Förutsättningar för utveckling av detaljhandeln i externt.<br />
Konsekvenser av olika handlingsalternativ för aktuella ärenden.<br />
2.2 Uppdrag<br />
I NIRAS (f d Nordplan) uppdrag ingår bl a;<br />
Dagsläge och förutsättningar för utveckling detaljhandeln i Höör.<br />
Konsekvenser av olika handlingsalternativ för aktuella ärenden.<br />
Arbetssätt för att få bästa möjliga förutsättningar för att utveckla handeln.<br />
Ge förslag som ska verka som underlag för framtagande av en handelspolicy för<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Utredningen skall ligga som underlag till diskussioner och beslut i handelsfrågor inom<br />
<strong>kommun</strong>en.<br />
Två workshops har genomförts där förutsättningar presenterats och olika<br />
frågeställningar diskuterats.<br />
NIRAS 13 (54)
2.3 Basdata<br />
Utredningen baseras på insamling och analys av data, studiebesök samt avstämningsmöten<br />
(workshops) med nyckelpersoner i <strong>kommun</strong>en.<br />
Avstämningsmöten den 24 mars och 27 maj 2010 med representanter från <strong>kommun</strong>ledning,<br />
planenhet och näringslivschef.<br />
Workshop med tjänstemän från Tekniska-, Miljö- och bygg, Näringsliv- och Planenheten den<br />
17 maj:<br />
Jan Sohlmér, Peter Wollin, Anna-Karin Olsson, Bo Johansson, Cecilia Johansson, Göran<br />
Ekblad, Jan Erik Schutt, Yvonne Hagström och Anneli Andersson.<br />
Workshop med KSAU, <strong>kommun</strong>styrelsens arbetsutskott, den 8 juni 2010:<br />
Pehr-Ove Pehrson, Harriet Paulsson, Bo Hansson, Hans-Göran Larsson, Gunnel Hjälm,<br />
Annagreta Reinholdz, Jan Sohlmér, Karin Masthagen och Bo Johansson.<br />
NIRAS/Nordplans analys har dessutom baserats på statistisk och information från;<br />
• SCB om befolkning och konsumtion.<br />
• HUIs, Handelns Utredningsinstitut, publikationer ”Handeln i Sverige, 2009” om<br />
volymer och historisk utveckling.<br />
• Befolkningsprognoser och demografi från KAAB via <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
• Delar av Översiktsplan för <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
• Vägverkets planer för <strong>kommun</strong>en.<br />
• NIRAS/Nordplans tidigare utredning i handelsfrågor för <strong>kommun</strong>er i regionen och<br />
grannskapet.<br />
• Tidigare utredning om handeln i <strong>Höörs</strong> centrum;<br />
• HUR (Handelns utvecklingsråd) rapport 2009 - Hot eller möjlighet? En analys av<br />
externhandelns effekter på den etablerade handeln<br />
• Detaljhandeln i Skåne 2008, Svensk Handel.<br />
Prognos år för utförda beräkningar är åren 2013 och 2018.<br />
Alla omsättningsuppgifter är i 2008 års priser inkl moms om inte särskilt anges.<br />
NIRAS 14 (54)
3 MEDVERKANDE<br />
Från NIRAS/Nordplan, utredning och rapport.<br />
Jan Jonasson (Projektledare)<br />
Thomas Hellström (Huvudansvarig)<br />
Charlotte Rudling (Utredare)<br />
Maria Burman (utredare)<br />
Janne Sandahl (Back up)<br />
Från <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> har följande personer deltagit i förberedelser för workshops:<br />
Jan Sohlmér Kommundirektör<br />
Bo Johansson Stadsarkitekt<br />
Peter Wollin Näringslivschef<br />
På avstämningsmötena (workshops) har Jan Jonasson NIRAS/Nordplan varit föredragande.<br />
NIRAS 15 (54)
4 DEFINITIONER<br />
Detaljhandeln har i denna utredning indelats i två huvudkategorier:<br />
Dagligvaror (DV) som innefattar mat, blommor, kem-tekniska artiklar m.m.<br />
Av dagligvaror är ungefär 70 % livsmedel enligt livsmedelsstadgan<br />
Sällanköpsvaror (SV) är övriga egentliga detaljhandelsvaror, som indelats i två<br />
huvudgrupper:<br />
Volymhandel med sällanköpsvaror (vitvaror, möbler, TV, byggvaror m.m.)<br />
Shopping (kläder, skor, ur, guld m.m.)<br />
Dessutom diskuteras s.k. övrig service (restauranger, banker, hantverk mm), som dock ej<br />
omfattas av den detaljhandelspolicy som utredningen syftar till.<br />
Till egentlig detaljhandel räknas inte verksamheter som bilförsäljning, bensinstationer,<br />
system och apotek.<br />
Centrum handel: Handel som sker i ortens centrala delar i mindre butikslokaler oftast<br />
shopping.<br />
Extern handel: Handel som sker utanför, i utkanterna eller f.d. industriområde. Oftast<br />
volymhandel och där lågt pris är framträdande.<br />
Årsomsättning: Försäljning per år inkl moms i 2008 års priser.<br />
Butiksyta: Total uthyrbar yta i kvm.<br />
Efterfrågan (konsumtion): Den totala efterfrågan i en <strong>kommun</strong> beroende på befolkning och<br />
konsumtion per capita. Total detaljhandel eller indelat i dagligvaruhandel (DV) och<br />
sällanköpsvaruhandel (SV). Benämns också som konsumtionsunderlag (KU).<br />
Utflöde/inflöde: Anger hur stor andel i procent av <strong>kommun</strong>ens invånare som handlar inom<br />
<strong>kommun</strong>en. Kommunens totala verkliga omsättning i förhållande till <strong>kommun</strong>ens<br />
konsumtionsunderlag (antal invånare x konsumtion per capita).<br />
Försäljningsindex: Används för att ange utflöde/inflöde. Utgångspunkt 100 %. Då sker all<br />
handel inom <strong>kommun</strong> av <strong>kommun</strong>invånarna.<br />
Bpl: bilparkeringsplatser.<br />
NIRAS 16 (54)
5 TRENDER INOM SVENSK DETALJHANDEL<br />
5.1 Nationellt<br />
En växande konsumtion<br />
Detaljhandelns försäljning (omsättning) motsvarar ca 1/6 av Sveriges totala BNP och utgör<br />
cirka 1/3 av den totala privata konsumtionen. Den totala detaljhandelsförsäljningen i Sverige<br />
uppgick till närmare 537 miljarder kronor år 2008 1 , varav 264 miljarder kronor dagligvaror<br />
och 273 miljarder kronor sällanköpsvaror. Under år 2008 ökade detaljhandelns omsättning<br />
med ca 4 %. Sällanköpsvaror svarade för den starkaste tillväxten, knappt 6 %. Dagligvarorna<br />
nådde också en årlig tillväxt på ca 2 %. Allt i löpande priser (värde).<br />
Efter 10 års kraftig försäljningsökning förändrades utvecklingen från hösten 2008.<br />
Prognoserna anger nu betydligt måttligare utveckling de kommande fem åren.<br />
Tillämpade tillväxttal för konsumtion per capita<br />
År 2008 ökade i volym (fasta priser) hela detaljhandeln med 1,1 %. Dagligvaruhandeln<br />
minskade med -0,7 % och sällanköpshandeln ökade med +2,5 %. NIRAS/Nordplan har för<br />
utredningsarbetet valt följande tillväxttal för konsumtionen per capita som årsgenomsnitt<br />
från och med år 2008 till och med år 2018, dvs. under totalt 10 år: dagligvaror + 1,0 % per år<br />
och sällanköpsvaror + 2,0 % per år i fasta priser 2 . Jfr årsvis i följande tabell.<br />
Dagligvaror (DV) åren 2008 – 2018 (genomsnitt) +1,0 % årligen<br />
Sällanköpsvaror (SV) åren 2008 – 2018 (genomsnitt) +2,0 % årligen<br />
Olika typer av detaljhandelsplatser utvecklas olika<br />
Detaljhandeln i stadskärnor och små stadsdelscentra har under det senaste decenniet inte<br />
ökat lika snabbt som externhandeln. Detta beror vad gäller stadskärnorna främst på<br />
utrymmes- och tillgänglighetsbrist, som motverkar möjligheten till större nyetableringar,<br />
samt ibland ett splittrat fastighetsägande som gör det svårare att ta ett samlat grepp.<br />
Stadsdelscentra tappar mark helt enkelt för att de alltför ofta är för små, illa lokaliserade och<br />
omoderna.<br />
Under senare år har det genomförts ett stort antal renoveringar och omdaningar av<br />
citygallerior och stadsdelscentra. Många stora stadsdelscentra och externa köpcentra har<br />
förnyats med anmärkningsvärd framgång och med växande marknadsandelar som resultat. I<br />
dagens hårda konkurrens är det vanligt med en förnyelsefrekvens för köpcentrum på ner<br />
mot fem år.<br />
1 Källa: HUI (Svensk Handel), ”Handeln i Sverige 2007”. Basdata från SCB.<br />
2 Alla konsumtions- och försäljningsuppgifter i denna rapport anges inkl moms i fasta priser om inte annat anges.<br />
NIRAS 17 (54)
Detaljhandelsutvecklingen kännetecknas alltmer av koncentration. Handeln samlas på stora<br />
handelsplatser i:<br />
stora stadskärnor<br />
stora köpcentra (ofta inbyggda) eller stora stadsdelscentra<br />
de starka regionerna och de stora städerna<br />
s.k. Retail parks med friliggande och ofta stora butiker med volymhandel och ibland<br />
dagligvaror<br />
Bild 1. Utvecklingsvägar detaljhandeln.<br />
Om vi räknar med att Sverige har 320 köpcentra (inkl stora stadsdelscentra) så svarar dessa<br />
för omkring en tredjedel av detaljhandelsomsättningen i landet.<br />
Dagligvaror etableras till stor del externt i stormarknader och köpcentra eller i stora<br />
stadsdelscentra.<br />
Olika typer av handelsplatser utvecklas generellt sett olika m.h.t. vilken produkt de erbjuder<br />
konsument avseende handelsplatsens eller centrets storlek och mångfald i utbud. Trenden i<br />
Sverige är f.n. att stora centrum ökar sin sällanköpsvaruförsäljning mer än den allmänna<br />
marknadstillväxten, medan små tappar.<br />
De flesta stora köpcentra, stadsdelscentra och stadskärnor innehåller även ”övrig kommersiell<br />
service” (restauranger, systembolaget, banker, bibliotek, upplevelseverksamheter mm).<br />
Andelen yta för ”övrig kommersiell service” i ett stort köp- eller stadsdelscentrum kan vara<br />
upp emot 20 %, i små centra ofta högre.<br />
Dessa utvecklingslinjer för detaljhandeln följer konsumentbeteendet som det faktiskt<br />
utvecklas eller som handeln bedömer att det kommer att utvecklas.<br />
NIRAS 18 (54)
Handeln följer också kundernas efterfrågan på andra sätt, och blir t ex alltmer mångkulturell<br />
med stark sortimentsbreddning och många högtider att fira. Ca 14 % av de boende i Sverige<br />
är utlandsfödda, i Höör ca 10 % och i Skåne län ca 17 %. Branschen söker ständigt nya<br />
utbudsprofiler, f.n. gärna baserade på studier av livsstilar och trender, särskilt i storstäderna.<br />
Miljödebatten, strävan mot det uthålliga samhället, höjda drivmedelspriser och oron för den<br />
globala uppvärmningen antas komma att påverka beteendena i riktning mot kortare<br />
resvägar. Dagens s.k. ”överkonsumtion” kan komma att dämpas även om tendensen idag är<br />
den motsatta. Vi har rimligtvis att se fram emot olika livsstilsförändringar. Vi behandlar detta<br />
i utredningen genom en saklig analys av alternativa framtidsscenarier, till underlag för<br />
<strong>kommun</strong>ens politiska ställningstaganden.<br />
Internethandeln har idag ungefär 4 % marknadsandel och är växande. Andelen varierar<br />
starkt mellan branscherna. Av hela SV är den ca 8 %.<br />
Dessa tendenser gäller Sverige, men i princip även utomlands.<br />
5.2 Dagsläge och tillbakablick på sydvästra Skåne<br />
Allmänna trender<br />
Detaljhandeln i framför allt västra Skåne har utvecklats mycket starkt den senaste<br />
tioårsperioden. Inköpsbeteenden och etableringsinriktning har i stort sett följt de nationella<br />
trenderna. Flera nya detaljhandelsetableringar är på gång i regionen antingen under<br />
uppförande eller på projekteringsstadiet. En uppbromsning har skett sedan hösten 2008.<br />
Utvecklingen för handeln har följt den allmänna starka utvecklingen i regionen och länet.<br />
Befolkningstillväxten de senaste fem åren var drygt 4 % för länet (ca 55 000 invånare) och i<br />
västra Skåne 5,5 % (ca 36 000 invånare), vilket innebär ett tillskott motsvarande drygt<br />
dubbelt <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>s befolkning.<br />
Omsättning<br />
År 2008 var detaljhandelns årsomsättning i Skåne län ca 68 miljarder kronor inkl moms,<br />
uppdelat på 32 miljarder kronor dagligvaruhandel och drygt 36 miljarder kronor i<br />
sällanköpsvaruhandel. Motsvarande siffror för sydvästra Skånes dagligvaruhandel var drygt<br />
18 miljarder kronor och sällanköpsvaruhandeln var drygt 24 miljarder kronor. Av denna<br />
handel stod <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> för 462 miljoner kronor dagligvaruhandel och 187 miljoner<br />
kronor sällanköpsvaruhandel.<br />
NIRAS 19 (54)
Befolkning och konsumtion. Utveckling av regionens detaljhandel sedan år<br />
2004<br />
Från år 2004 har detaljhandelns omsättning i Skåne län ökat med 27 %. Dagligvaror med<br />
21 % och sällanköpsvaror med 33 %. Motsvarande siffror för <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> var totalt 12 %,<br />
för dagligvaror 30 % och sällanköpsvaror -12 %. <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> har haft en bra utveckling för<br />
dagligvaror men inte haft samma positiva utveckling med sällanköpsvaror utan där haft en<br />
klart negativ utveckling. Totalt har utvecklingen varit något sämre än regionens.<br />
Mellan åren 2004 och 2008 har <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> haft en befolkningsökning på 3,6 % och förra<br />
året (2009) en ökning med 1,5 %. Prognosen pekar på en ökning med ca 0,8 % årligen fram<br />
till år 2018, med något lägre tal i inledningen och högre i den senare delen. Talen ligger lägre<br />
än snittet för Skåne län, som är strax under 1,0 %, och är klart lägre än snittet för<br />
<strong>kommun</strong>erna i sydvästra Skåne.<br />
Med den genomsnittliga befolkningsökningen på ca 0,8 % och konsumtionsökningen<br />
kommer efterfrågan för <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> öka med i snitt ca 7 Mkr årligen för dagligvaror och<br />
13 Mkr årligen för sällanköpsvaror, med lägre utveckling de närmsta åren.<br />
Försäljningsindex<br />
105<br />
100<br />
95<br />
90<br />
85<br />
80<br />
75<br />
70<br />
65<br />
60<br />
55<br />
50<br />
45<br />
40<br />
Detaljhandelsindex Hööroch Skåne jmf riket<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008<br />
Figur 1: Indexutveckling, total detaljhandel, Höör och Skåne län 2003 – 2008.<br />
Källa: Handeln i Sverige 2009.<br />
Höör<br />
Skåne<br />
NIRAS 20 (54)
Utveckling av regionens dagligvaruhandel sedan 2003<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> har sedan år 2005 haft en bättre utveckling av dagligvaruhandeln än Skåne<br />
län. Skåne har ett svagt utflöde bl. a beroende på närheten till utlandet. Inflöde/utflöde<br />
anger hur stor andel i procent av områdets invånare som handlar inom området. Området,<br />
ex. <strong>kommun</strong>ens totala verkliga omsättning i förhållande till <strong>kommun</strong>ens<br />
konsumtionsunderlag (antal invånare x konsumtion per capita).<br />
Nivån på dagligvaruindex år 2008 ligger över 100 vilket innebär ett inflöde av handel. <strong>Höörs</strong><br />
<strong>kommun</strong> har en bra struktur och bra butiker vad gäller dagligvaruhandel.<br />
Försäljningsindex<br />
120<br />
115<br />
110<br />
105<br />
100<br />
95<br />
90<br />
85<br />
80<br />
75<br />
70<br />
65<br />
60<br />
Dagligvaruindex <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> och Skåne län<br />
jmf riket<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008<br />
Figur 2: Indexutveckling, dagligvaruhandel, Höör och Skåne län 2003 – 2008.<br />
Källa: Handeln i Sverige 2009.<br />
Skåne<br />
Höör<br />
NIRAS 21 (54)
Utveckling av regionens sällanköpsvaruhandel sedan år 2003<br />
<strong>Höörs</strong> sällanköpsvaruindex ligger på en låg nivå. Utvecklingen i <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> har inte följt<br />
utvecklingen i Skåne län. Sällanköpsvaruhandeln har utvecklats starkt i riket under perioden<br />
men Höör har inte haft motsvarande utveckling. Butiksutbudet inom sällanköpsvaror är<br />
svagt och strukturen allt för spridd för att vara tillräckligt attraktiv.<br />
Försäljningsindex<br />
105<br />
100<br />
95<br />
90<br />
85<br />
80<br />
75<br />
70<br />
65<br />
60<br />
55<br />
50<br />
45<br />
40<br />
Figur 3: Indexutveckling, sällanköpsvaruhandel, Höör och Skåne län 2003 – 2008.<br />
Källa: Handeln i Sverige 2009.<br />
5.3 Möjlig/tänkbar utveckling till år 2013 och år 2018<br />
År 2008 ökade i volym (fasta priser) hela detaljhandeln med 1,1 % i riket. Dagligvaror<br />
minskade med - 0,7 % medan sällanköpsvaror ökade med +2,5 %. Nordplan har som nämnts<br />
för utredningsarbetet valt följande tillväxttal för konsumtionen per capita som<br />
årsgenomsnitt från och med år 2008 till och med år 2018, d v s under totalt 8 år: dagligvaror<br />
+ 1,0 % per år och sällanköpsvaror i genomsnitt + 2,0 % per år i fasta priser.<br />
Befolkningstillväxten för <strong>Höörs</strong> förutses enligt ovan ligga på 0,8 % per år 3 under perioden<br />
fram till år 2018.<br />
Av den totala efterfrågetillväxten tar elektronisk handel (internethandel) och postorder 1 till<br />
2 miljarder kr per år med stora branschvariationer. Denna tillväxt har hittills utgjort en liten<br />
del av de ovan angivna tillväxttalen. NIRAS/Nordplan bedömer att den elektroniska handeln<br />
kommer att växa som nischprodukt. På lång sikt kan nischen bli betydande. Möjligen ska vi<br />
räkna med att e-handeln i Mkr växer lite snabbare framöver, när tekniken mognat och<br />
konsumenten lärt sig skilja på bra och dåliga e-handelsföretag. Idag är årsomsättningen av<br />
detaljhandelsvaror över nätet ca 20 miljarder kr.<br />
3 Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Sällanköpsvaruindex Hööroch Skåne jmf riket<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008<br />
Höör<br />
Skåne<br />
NIRAS 22 (54)
Utöver att internethandeln så sakta tar marknadsandelen erbjuder nätet också en<br />
rationaliseringsmöjlighet för inköpsplanering.<br />
NIRAS 23 (54)
6 HÖÖR OCH DESS DETALJHANDEL IDAG<br />
6.1 En växande <strong>kommun</strong><br />
Höör ligger i Mellanskåne, i kanten av den växande västra delen av Skåne och den<br />
inre/nordöstra delen av Skåne, som har en lugnare utveckling.<br />
Det är ca 45 minuter från Malmö eller 20 - 30 minuter från Lund med bil eller tåg/buss. E22<br />
passerar i sydöstra delen av <strong>kommun</strong>en, men <strong>Höörs</strong> tätort ligger ca 1,5 mil från den. Riksväg<br />
23 och 13 från söder och norrut är den största pulsådern genom Höör. Stambanan går<br />
genom Höör med frekventa stopp av region/lokaltågen. X2000 och Intercitytågen stannar<br />
inte i Höör. Kommunens läge mitt i Skåne med bra förbindelser gör att det går mycket bra<br />
att bo i <strong>kommun</strong>en och pendla till arbetsplatser/utbud i andra <strong>kommun</strong>er.<br />
Boendekostnad/boendekvalité är generellt också till klar fördel för <strong>kommun</strong>en.<br />
Fritidsboendet är stort i <strong>kommun</strong>en, drygt 1 000 fritidshus.<br />
Höör<br />
Figur 4: Befolkningsutveckling för <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> och södra Sverige 2005-2009.<br />
Höör har 15 126 invånare (dec 2009). Av <strong>kommun</strong>ens befolkningstal står <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>del<br />
för ca 70 % eller drygt 11 000 invånare. Snogeröd kommer därefter med 1 350 invånare,<br />
Tjörnarp med 1 150 invånare och Norra Rörum med 890 invånare är de största tätorterna.<br />
Kommunen är stor till ytan, 293 kvkm, vilket gör att för mindre orter och för invånare på<br />
landsbygden, är Höör inte alltid den närmsta större orten.<br />
Inkomstnivån i Höör ligger på 94 % i index jmf rikets nivå. Skåne ligger på 98 %. Kommunerna<br />
sydväst om Höör har en högre nivå och de i norr en något lägre.<br />
<strong>Höörs</strong> befolkning innehåller en högre andel barn än Skåne län och riket. 19,2 % är barn<br />
under 16 år. Motsvarande för Skåne län 17,9 % och för riket 18,0 %.<br />
NIRAS 24 (54)
6.2 Höör i sin region, detaljhandelns in- och utflöden<br />
Utveckling av <strong>Höörs</strong> dagligvaru-, sällanköpsvaru- och totala detaljhandel i<br />
relation till riket<br />
Försäljningsindex<br />
110<br />
105<br />
100<br />
95<br />
90<br />
85<br />
80<br />
75<br />
70<br />
65<br />
60<br />
55<br />
50<br />
45<br />
40<br />
Indexutveckling Höör jmf riket<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008<br />
Sällanköpsvaror<br />
Total detaljhandel<br />
Dagligvaror<br />
Figur 5: Indexutveckling för <strong>Höörs</strong> detaljhandel reltivt riket 2003-2008.<br />
Källa: Handeln i Sverige 2009.<br />
Höör har ett utflöde av handel till andra <strong>kommun</strong>er. Försäljningsindex var för år 2008,<br />
74 % d v s ett utflöde på 26 % av hela detaljhandeln relativt för riket och 20 % relativt länet.<br />
Uppdelat är motsvarande siffror för dagligvaruhandeln 108 %, vilket innebär ett inflöde på<br />
8 % relativt riket och 16 % relativt länet. För sällanköpsvaror är försäljningsindex 42 % vilket<br />
innebär ett utflöde på 58 % relativt riket och länet.<br />
Utflödet är relativt stort vad gäller sällanköpsvaruhandeln och beror på <strong>kommun</strong>ens eget<br />
utbud och styrkan i konkurrerande utbud i <strong>kommun</strong>er intill. <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>s läge, nära flera<br />
starka utbud i andra <strong>kommun</strong>er förklarar en del av utflödet. För dagligvaror är bilden helt<br />
annorlunda. Med ett starkt butiksutbud lockas kunder från andra <strong>kommun</strong>er till Höör.<br />
Fritidsboende och besökande påverkar också.<br />
I absoluta tal har Höör ett inflöde av dagligvaruhandel på ca 35 Mkr/år. För sällanköpsvaror<br />
är utflödet ca 250 Mkr till grann<strong>kommun</strong>erna som Lund, Kävlinge, Burlöv och Malmö.<br />
NIRAS 25 (54)
6.3 Dagens detaljhandel i Höör<br />
I centrum ligger flera sällanköpsvarubutiker, till största delen shoppingbutiker. Klädbutiker, i<br />
första hand dam- och barnkläder, bokhandel och optik/ur/guld finns representerade.<br />
Serviceutbudet med exempelvis banker, mäklare, frisör, apotek, systembolag, turistinformation<br />
och kiosker är störst här.<br />
Bild 2. Centrum från västra Nya Torg.<br />
Coop Konsum med post, ligger vid Nya Torg och två speciallivsbutiker finns vid Storgatan. Ett<br />
par blomsteraffärer finns vid torget och på en sidogata. Konditorier, pizzerior och några<br />
mindre restauranger finns också i centrum. Dagligvaruhandeln har ca 1 500 kvm i yta.<br />
Bild 3. Konsum i sydöstra delen Nya Torg.<br />
NIRAS 26 (54)
Norra verksamhetsområdet, Bilema<br />
Här ligger City Gross stormarknad framvuxen ur Besto/Bilema lågprishandel. City Gross tog<br />
över verksamheten år 2007 och är den stora magneten till området. I första hand säljs<br />
dagligvaror men det finns också ett bra utbud av sällanköpsvaror. En butik för hushållsel och<br />
en klädbutik finns också i anslutning till City Gross. Ytan för City Gross och närliggande<br />
butiker är ca 10 000 kvm.<br />
Bild 4. Bilemaområdet med City Gross, Höör.<br />
I Bilemaområdet, Norra verksamhetsområdet, finns insprängt annan handel ofta i f.d.<br />
industrilokaler. I de flesta fall är det volymhandelsbutiker. En större outlet för sport/kläder<br />
och skor- Lager 23, en stor musikinstrumentaffär- Elmelids Musik med stort<br />
upptagningsområde, möbelaffär med specialmöbler- Geromar, fiskbutik- Östersjö lax,<br />
trädgårdsmaskiner m.fl. Ytan för detta område är svårt att beräkna men omfattar ca 8 000<br />
kvm.<br />
Fler vill etablera sig i området och området har möjlighet att växa. Området kommer att<br />
påverkas när Rv23/13 får en ny sträckning runt Höör.<br />
NIRAS 27 (54)
Frosta Center<br />
En mellanstor dagligvarubutik finns etablerad här, Ica Supermarket, ca 2 000 kvm. I samma<br />
byggnad som Ica butiken finns också flera mindre sällanköpsvarubutiker; presentaffärer,<br />
heminredning, klädesbutik, skobutik m.fl. Denna byggnad utgör egentliga Frosta center.<br />
Tvärs över vägen finns också några butiker bl.a. en större färgbutik, tillsammans med andra<br />
grövre serviceutbud. Ytan för sällanköpsvaror är ca 2 000 kvm.<br />
Bild 5. Frosta Center med Ica Supermarket, Höör.<br />
Väster om järnvägen<br />
Väster om järnvägen vid Frostavallsvägen ligger en större byggmarknad XL. Intill finns också<br />
andra mindre butiker med närliggande sortiment. Ett mindre område med mycket blandat<br />
innehåll finns mittemot stationsområdet också väster om järnvägen. Här ligger också en<br />
större pendlarparkering. Handelsytan för detta område är ca 4 000 kvm.<br />
Bild 6. Handelsområdet väster om järnvägen, Höör.<br />
NIRAS 28 (54)
Netto<br />
Finns etablerad strax norr om Frosta center vid Frostavallsvägen. Butiken öppnade år 2009. I<br />
närområdet finns mest lättare industriverksamhet.<br />
Bild 7. Netto, norr om Frostavallsvägen, Höör.<br />
Södra verksamhetsområdet<br />
Vid första rondellen söder ifrån på väg 23 ligger Södra verksamhetsområdet. 3 bensinstationer<br />
finns etablerade här och Lidl har etablerat en dagligvarubutik, på ca 1 200 kvm.<br />
I området finns det också volymhandel som byggvaror- Kvist o Knast, djurmatsbutik- Teba<br />
hund&katt och en butik för trädgårdsmaskiner. Ytan för volymhandel ca 2 000 kvm<br />
Bild 8. Södra verksamhetsområdet med Lidl, Höör.<br />
Övrigt<br />
Det finns etablerad handel även på andra områden i Höör. Oftast enstaka butiker eller<br />
serviceutbud.<br />
NIRAS 29 (54)
Snogeröd, Tjörnarp och Norra Rörum.<br />
Endast Norra Rörum har kvar sin dagligvarubutik. Butiken är också ombud för post och<br />
apotek. Snogeröd och Tjörnarp har inte kvar någon butik.<br />
Bild 9. Lanthandeln i Norra Rörum.<br />
NIRAS 30 (54)
7 KONKURRENS TILL DETALJHANDELN I HÖÖR<br />
7.1 En stark och växande konkurrens<br />
Med det läge som <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> har geografiskt med starka grannar, är det inte<br />
överraskande att det finns flera starka detaljhandelsutbud relativt nära med varierat innehåll<br />
och stark konkurrenskraft. Flödet mellan <strong>kommun</strong>erna är stort då avstånden är korta och<br />
pendlingsmöjligheterna är goda.<br />
Hörby<br />
Grann<strong>kommun</strong>en i öster har ett mer tydligt uppbyggt centrum med samlat utbud. Externt i<br />
Hörby vid väg 13 ligger Ica Kvantum och Netto. Ingen större sällanköpsvaruhandel har följt<br />
efter .<br />
Flyttas väg 23/13 utanför Höör kommer den stora korsningen med E 22 att ligga strax väster<br />
om Hörbys tätort, istället för vid Rolsberga som idag. Bedömningen är att konkurrerade<br />
handel kan få intresse att etablera i Hörby vid denna stora, vältrafikerade korsning.<br />
Eslöv<br />
Grann<strong>kommun</strong>en i söder brottas också med utflöde till <strong>kommun</strong>erna i sydväst. Ett centrum<br />
som har svårt att hitta sin form och attraktion. Det planeras för handel i nordöstra delarna av<br />
Eslöv, i första hand volymhandel. Möjlighet finns till ca 25 000 kvm. Detta kan påverka<br />
handel genom att boende i södra delen av <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> än mer säker sig mot Eslöv.<br />
Center Syd, Kävlinge<br />
Ligger i Kävlinge <strong>kommun</strong>. Består både av en shoppingdel och av en volymhandelsdel. Tre<br />
dagligvarubutiker Ica Maxi, Willys och Lidl.<br />
Omsättning, 985 Mkr exkl. volymhandel.<br />
Yta, ca 36 000 kvm.<br />
Planer: Centrat håller på att byggas om och byggas ut. En ny avfart från E6:an planeras.<br />
Nova/Pilsåker/Mobilia, Lund<br />
Ligger i västra Lund. Nova har till största delen shoppinghandel men byggdes till för något år<br />
sedan och fick då också tillskott med volymhandel. I området har också Pilsåkers<br />
handelsområde vuxit upp för volymhandel. Media Markt är där den största dragaren. I<br />
området intill finns Mobilia som är betydligt äldre än Nova/Pilsåker. Här dominerar<br />
dagligvaruhandeln med City Gross och Ica Kvantum. Mindre volymhandel finns också i<br />
Mobiliaområdet<br />
Novas omsättning var ca 870 Mkr (år 2007) exklusive Pilsåker och Mobilia som säljer nästan<br />
lika mycket. Handelsområdet omsätter totalt upp mot 1 500 Mkr.<br />
Yta, för Nova ca 24 000 kvm. Totalt för Nova/Pilsåker/Mobilia ca 60 000 kvm.<br />
NIRAS 31 (54)
Mer handel planeras framförallt i Mobilia. En stormarknad etablerar hösten 2010, och det<br />
blir nya ytor för volymhandel. Med en planerad rondell får man områdena att mer fungera<br />
som en enhet för besökande.<br />
Gastelyckan, Lund<br />
Det planeras för ca 40 000 kvm ny detaljhandel strax öster om motorvägen E22, vid den nya<br />
avfarten till Lund. Volymhandel och dagligvaruhandel är det tänkta innehållet i<br />
handelsområdet.<br />
Burlövs Center, Burlöv<br />
Det äldsta centrat som har byggts till i omgångar, senast år 2007. Centrat har små<br />
möjligheter att växa ytterligare. Innehåller stormarknad, shoppingbutiker och några<br />
volymhandelsbutiker.<br />
Omsättning 2007 nästan 1 000 Mkr.<br />
Yta, ca 36 000 kvm.<br />
Malmö, regionalt handelscentrum<br />
Malmö är den regionalt överordnade handelsorten för dem som bor i Höör. Ett attraktivt<br />
centrum med butiker som bara finns i Malmö. Service och kulturutbud som lockar till besök<br />
av olika karaktär.<br />
St.Bernstorp/ Toftanäs i nordöstra Malmö/Burlöv vid Yttre Ringvägen har möjligheter att<br />
växa ytterligare. Dagligvaror och volymhandel med Hornbach bygg/trädgård som den största<br />
dragaren.<br />
Svågertorp, volymhandelscentra i södra Malmö också vid Yttre Ringvägen. Ikea öppnade<br />
under år 2009 i området. Svågertorp kommer att bli ett mycket starkt regionalt<br />
volymhandelsområde. Ännu ingen dagligvaruhandel.<br />
Strax intill nya Citytunnelstationen i Hyllie växer Emporia fram med ca 70 000 kvm för i<br />
första hand shopping men även dagligvaruhandel. Intill ligger Malmö Arena med<br />
upptagningsområde från stora delar av Skåne och även från danska sidan. Emporia öppnar<br />
tidigast år 2011. Malmö Entré som öppnat i mars 2009 fångar upp kunder norrifrån med<br />
både handel och upplevelser.<br />
Hässleholm - Kristianstad<br />
Hässleholm norr om <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>, är centralort i norra Skåne. Planer finns på etablering<br />
av en City Gross i Hässleholm. Detta kan bidra till en ökad etableringstakt i Hässleholms<br />
<strong>kommun</strong>.<br />
Kristianstad är den regionalt överordnade orten i nordost. Stark centrumhandel kommer att<br />
ytterligare förstärkas med utbyggnad av Östra Centrum. Det planeras också för<br />
handelsområden av mer volymhandelskaraktär både öster och väster om Kristianstad längs<br />
med E 22.<br />
NIRAS 32 (54)
8 FÖRÄNDRINGAR I INFRASTRUKTUR I HÖÖR<br />
Karta 1: Infrastrukturförändringar i Höör.<br />
8.1 Förändring av väg 23/13, öster om Höör<br />
Vägplanen är att väg 23/13 dras öster om Höör mot Hörby. Ny korsning med anslutning till E<br />
22 blir i Hörby <strong>kommun</strong>. Detta gör att väg 23 som idag går igenom <strong>Höörs</strong> tätort och vidare<br />
söderut genom <strong>kommun</strong>en kommer att få en annan roll med mindre genomfartstrafik. Väg<br />
23 och väg 13 kommer att mötas nordost om Bilemaområdet, norra verksamhetsområdet.<br />
Vägplanerna ligger en bit fram i tiden, 2018 – 2020, och kan också komma att ändras.<br />
8.2 Väg 13/100 mot Helsingborg<br />
På mycket lång sikt kan väg 13/100 får ny dragning avsnittet norr om Höör.<br />
8.3 Trafikomläggning i centrum, Nya Torg<br />
I samband med ombyggnaden av Nya Torg kan det bli smärre förändringar i trafikföringen<br />
runt torget.<br />
NIRAS 33 (54)
8.4 E 22, motorväg<br />
Beslut är nu tagna för att påbörja arbetet med att bygga motorväg från Gårdstånga vidare<br />
mot Kristianstad. Detta medför att korsningen väg 23 och E 22 byggs om och att infarten till<br />
befintliga butiker i Rolsberga ändras och blir mer indirekt.<br />
8.5 Tågtrafiken<br />
Fortsatt utveckling av den regionala tågtrafiken planeras. Höör kommer även fortsättningsvis<br />
vara en viktig hållplats med flera regionala avgångar i timman. Tjörnarp kommer från och<br />
med år 2015 att få pågatågstrafik.<br />
9 CENTRUMHANDEL I HÖÖR, FÖRUTSÄTTNINGAR<br />
Karta 2. Område för handel i centrum, Höör.<br />
Utbud och omsättning<br />
Centrum i Höör finns till största delen runt Nya Torg, längs Mejeri- och Storgatan, mellan Nya<br />
Torg och Stationen samt ned mot Lilla Torg. Sedan finns det mindre butiker på andra ställen<br />
nära detta område. Området är relativt stort och utbudspunkterna ligger inte koncentrerade<br />
intill varandra utan det finns flera ”mellanrum”. I första hand är det shopping- och service<br />
som finns etablerat inom detta område, förutom boende. Här finns en stor dagligvarubutik,<br />
en mindre köttaffär och en mindre brödbutik. Bedömd omsättning dagligvaror ca 70 mkr.<br />
Omsättningen för shoppinghandeln i centrum bedöms ligga på ca 60 Mkr på en yta av ca<br />
3 000 kvm. Motsvarande yta finns också för serviceutbudet.<br />
NIRAS 34 (54)
Inga kedjebutiker finns i centrum. Lokala klädesbutiker som Falkenklevs, Laroth Stedh,<br />
Modehuset är det flest av. En bokhandel Billingska Bokhandeln finns också vilket är ovanligt i<br />
orter av denna storlek.<br />
Banker dominerar flera stora fasadytor mot torget, vilket gör att det är svårt som besökande<br />
att få ett samlat intryck av hela utbudet av shopping. Ingen galleria finns.<br />
Ett par konditorier/brödbutiker ex; Boijertz konditori och några restauranger finns runt Nya<br />
Torg och upp mot Stationen. Möjligheter till uteservering finns i bra ”solläge”. Köttboden<br />
och Åkessons ost finns vid Storgatan.<br />
Service i form av apotek, systembolag, banker etc. finns samlade i centrum. Detta utbud blir<br />
allt viktigare i samklang med shoppingutbudet för att locka till besök och ärende.<br />
Bild 10. Östra sidan av Nya Torg. Gatuparkering och uteservering.<br />
Tillgänglighet och parkering<br />
I centrala Höör finns ca 500 bpl i form av markparkering eller gatuparkering. De största<br />
parkeringsplatserna är Nya Torg, söder om Stationen, parkeringen vid Coop Konsum och<br />
gatuparkering. Gatuparkeringen står för drygt 30 % av parkeringsutbudet. Med ett utspritt<br />
centrum åker besökande bil mellan de olika utbudspunkterna och parkerar helst utanför<br />
butiken. Från parkering på Nya Torg når man flest utbudspunkter.<br />
Parkeringsutbudet är inte något hinder för besök i centrum idag utan det bedöms räcka till.<br />
Strax väster om Stationen finns en större pendlarparkering som tar hand om dessa bilar som<br />
annars kunnat störa tillgängligheten. Inga avgifter tas ut för parkering. Parkeringstiden<br />
begränsas med p-skiva.<br />
Vid en ombyggnad av Nya Torg bör inte dessa möjligheter till bra tillgänglighet försämras.<br />
NIRAS 35 (54)
Bild 11. Parkering på Nya Torg idag.<br />
9.1 Kolla läget<br />
För att analysera och utveckla bl. a centrumhandel har Nordplan arbetat fram en modell som<br />
förenklar och hjälper. Den kan användas för att bedöma kvaliteten i befintliga stråk och ligga<br />
som underlag för förnyelse arbete i <strong>Höörs</strong> centrum. (Denna analys görs inte i denna<br />
utredning för <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>.)<br />
Kolla läget – om modellen, en beskrivning<br />
Kolla Läget visar lägeskvaliteter och försäljningsmöjligheter i ett centrum eller en stadskärna.<br />
Den är uppbyggd av sex huvudparametrar, se nedanstående blockschema.<br />
Modellen är validerad, testad, för sex olika branscher och kan bl. a användas för att studera<br />
vilka effekter olika fysiska förändringar i ett centrum eller en stadskärna som Höör skulle få<br />
på detaljhandelns försäljningsmöjligheter eller för att visa lönsamheten för en verksamhet<br />
att flytta från ett läge till ett<br />
annat i centrum.<br />
Läget kan förklara mellan 25 och<br />
75 procent av en butiks framgång,<br />
beroende på bransch.<br />
Figur 6: Kolla Lägets principuppbyggnad.<br />
Källa: Nordplan AB.<br />
Kolla Läget har ett poängsystem, där poängsumman står i relation till försäljningsmöjligheterna<br />
i ett befintligt läge (med en befintlig eller eventuellt nyetablerad butik).<br />
NIRAS 36 (54)
Bild 12. Samlat handelsutbud vid mynningen av Storgatan i Nya Torg.<br />
9.2 Stadskärneförnyelse – en betraktelse<br />
Vi gör här ett mellanstick om generellt nödvändig och lönsam stadskärneförnyelse.<br />
Nödvändig stadskärneförnyelse<br />
Stadskärneförnyelse har alltid förekommit, oftast som ett led i en övergripande<br />
stadsförnyelse med en miljömässig/estetisk/arkitektonisk inriktning. Under de senaste<br />
decennierna har förnyelseansträngningarna i allt högre grad inriktats mot att skapa bättre<br />
konkurrenskraft gentemot externa alternativ och stadskärnor i grann<strong>kommun</strong>erna.<br />
Externhandelns tillväxt har sin bakgrund i<br />
konsumtionstillväxten,<br />
en efterfrågeförändring i polariserad riktning (shopping i små butiker kontra<br />
storhandel),<br />
det alltmer utspridda boendet och<br />
den alltjämt ökande bilismen…<br />
… som tillsammans med tilltagande kapacitets- och miljöproblem i stadskärnorna öppnat för<br />
externa alternativ. Detta har varit särskilt tydligt för detaljhandel och liknande<br />
servicefunktioner, det vi kallar besöksintensiva verksamheter. Stadskärnorna försvagades,<br />
såväl relativt som absolut, i många fall med allvarliga negativa miljökonsekvenser. Förluster<br />
för stadskärnans detaljhandel på tiotals procent noterades, t ex i nu relativt framgångsrika<br />
Jönköpings centrum när A6 Center etablerades.<br />
Så här är det i hela västvärlden. I många europeiska länder har man antagit stränga lagar för<br />
att hindra externetableringar och därigenom skydda stadskärnorna. I Sverige har vi inga<br />
sådana lagar utan måste agera utifrån andra utgångspunkter, baserade på frivillighet och<br />
förstånd, syftande till att stärka stadskärnorna. Som det visat sig: en mödosam och ibland<br />
framgångsrik väg.<br />
NIRAS 37 (54)
Ett dilemma är att stadskärnorna har en förhållandevis svårhanterlig<br />
intressentsammansättning, betydligt mer komplex än i köpcentra. ”Stadskärneparterna”,<br />
som alltså samtliga bör få sina mål i rimlig utsträckning uppfyllda, är:<br />
<strong>kommun</strong>en och <strong>kommun</strong>invånarna,<br />
stadskärnans fastighetsägare,<br />
stadskärnans verksamheter och<br />
ortens näringsliv.<br />
För framgång krävs därför målmedveten samverkan, baserad på en helhetssyn.<br />
Lönsam stadskärneförnyelse<br />
Många studier världen över visar att stadskärneförnyelse är lönsam. Nordplan, KTH, Svensk<br />
Handel, ett antal stora nationella fastighetsägare m.fl. publicerade år 1994 den i detta<br />
sammanhang grundläggande rapporten ”Stadskärneförnyelse och fastighetsvärde”. Den<br />
visade hur ett antal svenska och utländska stadskärnor utvecklats ekonomiskt efter<br />
förnyelsesatsningar. Slutsatsen var entydig:<br />
”Det sannolikt mest lönsamma en fastighetsägare med fastigheter i centrala stadskärnelägen<br />
kan ägna sig åt är att satsa pengar på stadskärneförnyelse”. Avkastningen i relativa termer<br />
blir extremt god, förutsatt att förnyelsen görs på rätt sätt och man satsar uthålligt.<br />
Viktigast är att alla parter satsar tillsammans på bättre inre och yttre tillgänglighet, bättre<br />
miljö, bättre utbud och bättre skötsel/marknadsföring. För att klara av dessa<br />
mångfacetterade krav måste man ha en väl finansierad ledningsorganisation som arbetar<br />
med minst tre års framförhållning och disponerar högklassig kompetens för såväl visionär<br />
och konkret planering som löpande skötsel.<br />
1994 års forskning har gång på gång bekräftats av verkligheten och betraktas idag som<br />
närmast självklar. Enkelt uttryckt kan man med fog hävda att en väl genomförd<br />
förnyelsesatsning i en något eftersatt stadskärna i en medelstor till stor svensk stad:<br />
ökar de besöksintensiva näringarnas intäkter med allra minst 5 à 10 %<br />
ökar de besöksintensiva verksamheternas hyresförmåga med ca 10 %<br />
ökar fastighetsvärdena med minst 5 %<br />
ökar <strong>kommun</strong>invånarnas uppskattning av stadskärnan<br />
Detta oräknat om man i förnyelsearbetet också tillför nya större utbud, som då ökar de<br />
positiva effekterna.<br />
Alla någorlunda stora svenska städer har idag aktivt arbetande och oftast framgångsrika<br />
stadskärneorganisationer.<br />
NIRAS 38 (54)
9.3 Slutsats för handel i centrum, kort – och långsiktig utveckling<br />
För att detaljhandeln och annan service i centrala Höör skall utvecklas och stå emot<br />
konkurrerande ny handel måste enligt NIRAS/Nordplans bedömning aktiviteten kring<br />
utveckling av centrum förstärkas. Detta för att uppnå:<br />
> Ett så brett och spännande utbud i centrum som möjligt, analysera alla lokaler som går att<br />
anpassa till nya detaljhandelsbutikers behov.<br />
> En stråkstruktur ( dvs hur butiker och service ligger i förhållande till varandra ) som är<br />
genomtänkt och lockar till flera typer av besök. Varierat utbud som medför längre vistelse i<br />
centrum vid varje besök.<br />
> Högklassig och omväxlande fysisk miljö, som konkurrerande externa lägen inte kan<br />
erbjuda.<br />
> Tillgänglighet för alla trafikanter. Gående och cyklande ska även fortsättningsvis erbjudas<br />
goda, trygga besök till centrum. Även för bilar gör besöket till centrum så enkelt att andra<br />
biltillgängliga utbudspunkter inte ska kännas alltför lockande.<br />
> Att aktivt från olika parter bygga upp och stödja någon form av centrumorganisation som<br />
kan medverka i utveckling av <strong>Höörs</strong> centrum.<br />
> Marknadsföra möjligheterna till bra affärsmöjligheter i <strong>Höörs</strong> centrum.<br />
NIRAS 39 (54)
10 EXTERN HANDEL I HÖÖRS KOMMUN, FÖRUTSÄTTNINGAR<br />
Centrum<br />
Karta 2. Externa handelsområden i Höör.<br />
Externa handelsområden<br />
Frosta center<br />
Verksamhetsområde<br />
Söder<br />
Bilema<br />
Externa handelsområden har antingen vuxit upp i områden tänkta att utveckla denna typ av<br />
handel eller vanligast är att industriområden har ändrat karaktär och fått allt mer innehåll av<br />
handel. Det senare beror oftast på att här har funnits tillgång till lokaler som gått att anpassa<br />
för rimliga kostnader till handelslokaler. De som etablerat sig här först har ofta haft lågt pris<br />
som en viktig konkurrensfaktor. Tillgång till stor och gratis parkering har också varit viktig.<br />
För att skydda centrumhandeln har flera <strong>kommun</strong>er inte aktivt arbetat för att utveckla den<br />
externa handeln. Man har inte i planeringen avsatt mark nära trafikleder för denna typ av<br />
handel. De har istället vuxit fram genom etablering först liten skala, som varit framgångsrik,<br />
och sedan vuxit efterhand och då lockat till sig andra typer av handel. Ett nytt<br />
handelsområde har vuxit fram som sedan <strong>kommun</strong>ens planering fått anpassa sig till.<br />
I första hand är det skrymmande varor som säljs, men ofta blandas utbuden upp med andra<br />
typer av sortiment.<br />
Norra verksamhetsområdet, City Gross/Bilema är exempel på ett externt handelsområde<br />
tillsammans med olika typer av lättare industriverksamhet. Det Södra verksamhetsområdet<br />
NIRAS 40 (54)
ligger inte lika externt. Innehållet här är också blandat. Frosta center och området väster om<br />
järnvägen är inte heller renodlade handelsområden utan har också annat innehåll. Detta<br />
område ligger väldigt nära centrum och innehållet påverkar klart möjligheterna till att<br />
utveckla <strong>Höörs</strong> centrum.<br />
10.1 Norra verksamhetsområdet<br />
Utbud och storlek<br />
Här ligger City Gross stormarknad framvuxen ur Besto/Bilema lågprishandel. City Gross tog<br />
över verksamheten år 2007 och är den stora magneten till området. I första hand säljs<br />
dagligvaror men det finns också ett bra utbud av sällanköpsvaror. En butik för hushållsel och<br />
en klädbutik finns också i anslutning till City Gross. Ytan för City Gross och närliggande<br />
butiker är ca 10 000 kvm.<br />
I Bilema området, Norra verksamhetsområdet, finns insprängt annan handel ofta i f.d.<br />
industrilokaler. I de flesta fall är det volymhandelsbutiker. Affärshuset Gothia innehåller flera<br />
outlets bl.a. för sport/kläder och skor - Lager 23, vid sidan om finns en stor<br />
musikinstrumentaffär - Elmelids Musik med stort upptagningsområde, möbelaffär med<br />
specialmöbler - Geromar, fiskbutik - Östersjö-lax, trädgårdsmaskiner - Elva motortjänst,<br />
Soffhuset m.fl. Ytan för detta område är svårt att beräkna men omfattar ca 8000 kvm.<br />
Fler vill etablera sig i området och området har möjlighet att växa. Området kommer att<br />
påverkas när väg23/13 får en ny sträckning runt Höör.<br />
Tillgänglighet och parkering<br />
Genom området går väg 23 och en rondell fördelar in trafiken till de olika utbuden. Området<br />
ligger ca 2 km utanför centrum i Höör. Besökande till området kommer hit med bil, få<br />
besökande kommer hit med kollektiv trafik eller med cykel. Rondellen upplevs för många<br />
som svår med blandad lokal handelstrafik och tung genomfartstrafik med lastbil. City Gross<br />
har besökande från andra grann<strong>kommun</strong>er bl.a. Hässleholm, Hörby, Eslöv än Höör.<br />
Parkering finns utanför respektive handelsutbud och för City Gross finns ca 200 bpl.<br />
10.2 Frosta center och området väster om järnvägen<br />
Utbud och storlek<br />
En mellanstor dagligvarubutik finns etablerad här, Ica Supermarket, ca 2 000 kvm. I samma<br />
byggnad som Ica butiken finns också flera mindre sällanköpsvarubutiker; presentaffärer,<br />
heminredning, klädesbutik, skobutik m.fl. Denna byggnad utgör egentliga Frosta center.<br />
Tvärs över vägen finns också några butiker bl.a. en större färgbutik, tillsammans med andra<br />
grövre serviceutbud. Ytan för sällanköpsvaror är ca 2 000 kvm.<br />
NIRAS 41 (54)
Väster om järnvägen vid Frostavallsvägen ligger en större byggmarknad XL. Intill finns också<br />
andra mindre butiker med närliggande sortiment. Ett mindre område med mycket blandat<br />
innehåll finns mittemot stationsområdet också väster om järnvägen. Här ligger också en<br />
större pendlarparkering. Netto finns etablerade strax norr om Frosta center vid<br />
Frostavallsvägen.<br />
Handelsytan för detta område är ca 5 000 kvm.<br />
Tillgänglighet och parkering<br />
Handelsområdet ligger strax norr om <strong>Höörs</strong> centrum. De flesta som besöker området<br />
kommer med bil, men det relativt korta avståndet till boendeområden gör att det går bra att<br />
cykla hit. Ett visst närboende med gångavstånd finns också. Parkering finns vid varje<br />
utbudspunkt. Frosta center har ca 80 bpl. Parkering upplevs inte som något större hinder.<br />
10.3 Södra verksamhetsområdet<br />
Utbud och storlek<br />
Vid första rondellen söder ifrån på väg 23 ligger Södra verksamhetsområdet. Tre bensinstationer<br />
finns här och Lidl, ca 1 200 kvm, har etablerat en dagligvarubutik. I området finns<br />
det också volymhandel som Kvist o Knast, byggvaror, djurmatsbutik och butik för<br />
trädgårdsmaskiner. Ytan för volymhandel ca 2 000 kvm.<br />
Tillgänglighet och parkering<br />
Tillgängligheten till området är bra via genomfarten väg 23 och rondellen för bilburna.<br />
Området ligger inte i direkt anslutning till boendeområden. Till Lidl går det bra med cykel.<br />
Parkering finns i anslutning till respektive utbud. Intill Lidl finns ca 200 bpl.<br />
NIRAS 42 (54)
11 NÄRSERVICEN I HÖÖRS KOMMUN, FÖRUTSÄTTNINGAR<br />
DAGLIGVARUBUTIKER HÖÖR<br />
Närbutik<br />
Ica Supermarket<br />
Coop Konsum<br />
Karta 3. Dagligvarubutiker i <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Närservice i bostadsområdena<br />
Ingen av dagligvarubutikerna kan sägas ligga i direkt anslutning till boendeområden. Coop<br />
Konsum vid Nya Torg ligger bäst till för boende i centrum. Det längsta avståndet från<br />
boendeområdena till närmsta dagligvarubutik är mellan 2 km i norra delen och 5 km i den<br />
södra. Det framförallt boende i södra delen av tärorten Höör som har långa avstånd. Netto<br />
och Lidl som ofta har rollen som närbutik har inte etablerat sig i de lägena i Höör. Ica har inte<br />
heller någon närbutik här.<br />
Närservice i de mindre orterna<br />
Lidl<br />
City Gross<br />
Netto<br />
Ica Nära<br />
I <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> finns tätorterna Snogeröd, Norra Rörum och Tjörnarp. Endast i Norra<br />
Rörum finns en butik kvar. dagligvarubutik. För att för framtiden klara att driva en mindre<br />
dagligvarubutik krävs ett underlag på nästan 3 000 invånare, om inte speciella<br />
omständigheter finns (ex, låga kostnader för lokal, inventarier, personal). Vilket gör att det<br />
blir svårt att driva dagligvarubutik då det idag inte finns mer än ca 1 000 invånare i<br />
respektive ort.<br />
Ett mindre handelsutbud av mest lågpriskaraktär sällanköpsvaror finns också i Rolsberga vid<br />
på/avfarten från E 22 och Rv 23.<br />
NIRAS 43 (54)
12 SLUTSATSER/ FRÅGESTÄLLNINGAR OM DETALJHANDELN I HÖÖR<br />
Slutsatser/ frågeställningar som diskuterats vid workshops:<br />
För splittrad detaljhandelsstruktur i Höör.<br />
I princip bra struktur vad gäller dagligvaruhandel (DV).<br />
Flera utbudspunkter (för många) vad gäller sällanköpsvaruhandel (SV).<br />
Konsekvenser/möjligheter vid ny vägdragning av väg 23/13.<br />
Hur ”utnyttja” City Gross för att förstärka sällanköpsvaruhandeln (SV)?<br />
Hur få en bättre centrumhandel. Lokaler/intressenter/tillgänglighet/miljö?<br />
Samarbetsformer som utvecklar handeln/servicen.<br />
Hur ”styra upp” nya handelsetableringar?<br />
NIRAS 44 (54)
13 EXPANSIONSMÖJLIGHETER I HÖÖR<br />
Karta 4. Handelsområden i Höör, centrum och externt.<br />
NIRAS 45 (54)
Efterfrågans (konsumtionens) tillväxt<br />
Efterfrågan på dagligvaror (DV) i Höör var 430 Mkr år 2008 och fram till år 2013 beräknas<br />
efterfrågan öka till 470 Mkr, en ökning med 40 Mkr. Sedan fram till år 2018 kan den<br />
ytterligare öka med 30 Mkr till 500 Mkr.<br />
Motsvarande efterfrågan för sällanköpsvaror (SV) i Höör var 445 Mkr år 2008. Fram till år<br />
2013 beräknas efterfrågan öka med 65 Mkr till 510 Mkr. Fram till år 2018 kan den ytterligare<br />
öka med 65 Mkr till 575 Mkr.<br />
Ökningarna i efterfrågan beror på ökad befolkning i <strong>kommun</strong>en, samt ökad konsumtion per<br />
capita.<br />
Utveckling detaljhandel, beräkningar<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> 2008 2013 2018<br />
Befolkning prognos antal inv. ca 0,8% /år 15000 15600 16000<br />
KU DV 28500kr/cap plus 1 % /år 430 470 500<br />
SV 29500 kr/cap plus 2 %/år 445 510 575<br />
Försäljningsindex DV 108 110 110<br />
SV 42 47 52<br />
Omsättning DV 462 515 550<br />
SV 187 240 300<br />
Tabell 1. Beräkning detaljhandelsutveckling i <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>, år 2013 och 2018.<br />
Dagligvaror (DV)<br />
År 2008 var det ett inflöde från <strong>kommun</strong>en på 8 % eller ca 32 Mkr. Utvecklingen av<br />
försäljningsindex framöver beror på kvaliteten i Höör <strong>kommun</strong>s dagligvaruutbud i jämförelse<br />
med konkurrerande utbud nära <strong>kommun</strong>en som kan locka <strong>kommun</strong>invånarna till inköp.<br />
Bra struktur och konkurrensaktiga butiker i <strong>kommun</strong>en ger möjlighet till fortsatt inflöde av<br />
dagligvaruhandel.<br />
Sällanköpsvaruhandel (SV)<br />
Utflödet av sällanköpshandel från <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> är stort, 58 % år 2008 eller ca 140 Mkr.<br />
Mer än hälften av sällanköpshandeln sker således i annan <strong>kommun</strong>. Både shoppinghandeln<br />
och volymhandeln har svårigheter att attrahera i tillräcklig utsträckning. Starka utbud i<br />
pendlings<strong>kommun</strong>er påverkar möjligheterna att vara tillräckligt stark i utbuden.<br />
NIRAS 46 (54)
Om den starka dagligvaruhandeln utvecklas ytterligare ger den draghjälp åt<br />
sällanköpshandeln och då i första hand volymhandeln.<br />
14 UTVECKLINGSMÖJLIGHETER FÖR HANDELSOMRÅDEN I HÖÖR<br />
Centrum<br />
Karta 5: Handelsområden i Höör.<br />
Frosta center<br />
Verksamhetsområde<br />
Söder<br />
14.1 Norra Verksamhetsområdet<br />
Bilema<br />
I samband med planerna för en ny vägdragning av väg13/23 förtydligas bör planerna för hur<br />
området kring den nya avfarten ska användas göras klara. Här ges möjligheter till att<br />
utveckla mer detaljhandel och då i första hand volymhandel. City Gross är en bra magnet för<br />
att locka ny handel till Höör och detta område.<br />
När den nya vägdragningen realiseras finns risk att Höör tappar mycket av trafiken som idag<br />
går genom samhället och som genererar underlag för handel. I värsta fall kommer <strong>Höörs</strong><br />
tätort att passeras och istället blir det Hörby som ges möjligheter till att utveckla mer handel<br />
i Mellanskåne. Hörby kommer att få ett bra trafikläge i korsningen mellan E22 och väg 13.<br />
För Höör är det viktigt att tydligt markera den norra infarten till tätorten om <strong>kommun</strong>en vill<br />
ha del av den verksamhet som trafiken ger underlag för. Denna del kommer att bli det<br />
viktigaste ansiktet utåt.<br />
Troligtvis vill City Gross justera sin etablering så den även i fortsättningen blir väl synlig mot<br />
korsningen. Detta gör att stora delar av Bilema området kommer att förändras. Här finns<br />
också möjligheter till betydligt mer handel i planerade verksamhets ytor i området som<br />
NIRAS 47 (54)
uppstår. Även om en ny vägsträckning kan dröja måste planeringen hållas aktuell så att<br />
etableringstillfällen inte glider förbi beroende på osäkra förutsättningar.<br />
14.2 Centrum - Nya Torg - Stationsområdet<br />
Handel och andra centrumfunktioner har möjligheter att utvecklas mer. Nya Torg kommer<br />
att byggas om och få ett nytt spännande utseende. Följer sedan fastighetsägare efter och ser<br />
över sina fastigheter, lokaler, fasadytor och fräschar upp, förnyar kan området här omkring<br />
utgöra en bra balans för ett bra och attraktivt utbud i centrala Höör. Stationsområdet med<br />
allt fler pendlare bör tydligt integreras och bilda en ändpunkt för ett stråk i centrum. Idag är<br />
centrumområdet stort och om möjligt mår området bättre av att koncentreras till vissa delar<br />
som har naturliga samhörigheter. Den största koncentrationen bör finnas från Mejerigatan<br />
och Storgatan, norra delen av Nya Torg och vidare mot stationsområdet utgör hjärtat i<br />
centrum med flest utbudspunkter.<br />
14.3 Verksamhetsområde Centrum, Frosta Center<br />
Frosta Center ligger väldigt nära <strong>Höörs</strong> centrum. Handelsområdena påverkar varandra.<br />
Etableringar som sker i ena området förändrar förutsättningarna för handeln i det andra<br />
området. Delar av området behöver förstärkas och fräschas upp. Blandningen av handel och<br />
lättare industri gör områdets karaktär otydligt och kan klart förbättras med en annan<br />
uppdelning, handel för sig och lättare industri för sig.<br />
Området omedelbart väster om järnvägen, har idag ett blandat innehåll och varierad<br />
karaktär. En stor pendlarparkering genererar trafik till och från området. Detta har gett<br />
upphov till en viss handelsverksamhet i området. Flera orter/städer har samma problematik<br />
med en järnväg som skär igenom och delar upp bl.a. Hässleholm, Lund och Eslöv. Järnvägen<br />
är en stor barriär och det är svårt att få handel och service att fungera på båda sidor. För<br />
Höör som inte är en så stor tätort är det mycket tveksamt till att handels och serviceutbuden<br />
räcker till båda sidorna. En koncentration till öster om järnvägen är att föredra.<br />
Bostadsbyggande i området kan vara ett alternativ. Boende nära pendlarstationen kan vara<br />
attraktiv för exempelvis yngre som inte har tillgång till bil och snabbt vill röra sig till/från de<br />
större städerna i sydväst.<br />
14.4 Södra Verksamhetsområdet<br />
När väg 23 dras utanför Höör kommer Södra verksamhetsområdet få andra förutsättningar.<br />
Idag finns det tre bensinstationer längst fram vid stora vägen, troligtvis kommer ett par av<br />
dessa att söka ny lokalisering. Handeln i området är inte så stor, det finns jämförelsevis få<br />
utbud lokaliserade här. Troligtvis kommer handelsinslagen inte heller att öka framöver.<br />
NIRAS 48 (54)
14.5 Kommentar från NIRAS/Nordplan<br />
En koncentration av detaljhandeln till centrum och ett större externt område kan ge<br />
bra förutsättning för fortsatt bra dagligvaruhandel och möjligheter till både<br />
utveckling av shopping i centrum och volymhandel externt.<br />
En förändring i strukturen tar lång tid, 5-10 år. Men en klar målinriktning ger oftast<br />
bäst möjligheter.<br />
Hyresnivåer och investeringsvilja är både pådrivande och hämmande för en<br />
förändring i strukturen.<br />
Förändringen av väg 13/23 ger möjligheter till att utveckla volmhandeln med att<br />
locka fler etableringar till Höör. Men det finns en risk, om inte det görs en tydlig<br />
knytning mellan <strong>Höörs</strong> tätort och den nya korsningen, att<br />
handelsutvecklingsmöjligheterna går <strong>kommun</strong>en förbi.<br />
Fler inblandade och engagerade parter i utveckling av centrum ger möjlighet till ett<br />
bättre resultat<br />
En gemensam syn på handelns utveckling av olika parter ger bättre förutsättningar<br />
för behövliga förändringar.<br />
15 NIRAS/NORDPLANS REKOMMENDATIONER<br />
Centrum<br />
Inventera hur mycket lokaler det går att göra om till butiker eller serviceinrättningar. Arbeta<br />
för att koncentrera handels/serviceutbuden till ett stråk med Storgatan och Mejerigatan som<br />
utgångspunkter, norra delen av Nya Torg vidare upp mot stationsområdet. Arbeta för att få<br />
ett engagemang från fastighetsägare och näringsidkare i centrum. Tillsammans med<br />
<strong>kommun</strong>en arbeta för profilera centrum. Marknadsföra för att locka entreprenörer som<br />
finns i <strong>kommun</strong> idag eller nya som vill starta någon form av verksamhet i centrum. Försöka<br />
koncentrera möjliga verksamheter hit.<br />
Inte utveckla centrumaktiviteter till väster om järnvägen. Området kan ge ett bra boende för<br />
de som frekvent utnyttjar pendlarmöjligheterna till större städer i sydväst, boende för yngre<br />
som inte har bil i samma utsträckning. Det ger då också ett tillskott av närboende till<br />
centrums utbud.<br />
Ett bra och attraktivt centrum är viktigt för att <strong>kommun</strong>ens invånare och besökande ska få<br />
en positiv bild av Höör.<br />
Norra verksamhetsområdet<br />
Den externa handeln koncentreras hit för att ge ett så sammanhängande och innehållsrikt<br />
utbud som bättre kan konkurrera andra <strong>kommun</strong>ers kommersiella utbud. Här är det lättast<br />
att utveckla volymhandeln i samband med de förändringar det kan bli när Rv 13/23 får en ny<br />
NIRAS 49 (54)
sträckning. Ett utbyggt volymhandelsområde här kan också markera den norra infarten till<br />
<strong>Höörs</strong> tätort. Här finns utrymme för att expandera med större byggnader då det finns<br />
tillgång till större markområden.<br />
Frosta center och väster järnvägen<br />
En tydligare uppsortering i vad som är handel och vad som är lättare industri ger bättre<br />
förutsättningar för fortsatt attraktion. Frostavallsvägen är även i fortsättningen motorn till<br />
området. Områdets inslag av handel bör inte växa ytterligare.<br />
Södra verksamhetsområdet<br />
Handelsutbudet i Södra verksamhetsområdet är begränsat. När väg 23 dras utanför <strong>Höörs</strong><br />
tätort kommer förutsättningarna för området att förändras. Omläggning av Sätoftavägen gör<br />
att mer trafik kommer att passera genom området, vilket innebär nya förutsättningar.<br />
Lämplig nivå och storlek<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> har en bra dagligvaruhandelsstruktur. Målsättningen bör vara att behålla och<br />
inom <strong>kommun</strong>en ta hand om tillväxten av dagligvaror eller när möjligheter ges ytterligare<br />
höja attraktionen och öka inflödet något till försäljningsindex 110 %. Det innebär på 5 års<br />
sikt, fram till år 2013, ytterligare ca 45 mkr i dagligvaruomsättning inom <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Detta klaras på befintliga ytor för dagligvaruhandel.<br />
Målsättningen för sällanköpsvaror är att få fler <strong>Höörs</strong>bor att handla inom <strong>kommun</strong>en istället<br />
för att söka sig till konkurrerande utbud i andra <strong>kommun</strong>er. Hälften av sällanköpshandeln<br />
görs inom <strong>kommun</strong>en eller ca 50 % i försäljningsindex. För att klara detta måste både<br />
handeln i centrum i första hand shopping förstärkas och volymhandeln i mer externa lägen<br />
få fler nya aktörer. På 5 år, fram till år 2013, innebär det att tillvarata ca 50 mkr i<br />
sällanköpsvaruomsättning och ytterligare 60 mkr, år 2013 – 2018. För detta krävs nya ytor<br />
för handel både i centrum och externt samt effektivisering av befintliga handelsytor. En<br />
inventering av möjliga handelsytor i centrum bör genomföras.<br />
16 UTVECKLING AV BEFINTLIG HANDEL OCH FÖRNYELSE<br />
16.1 Arbetssätt<br />
För att få engagemang och en bättre bredd på frågor som berör utveckling av handel/service<br />
och andra aktiviteter i centrum eller hela orten är partsammansatta grupper vanligt i de<br />
flesta <strong>kommun</strong>er. Att samverka och samarbeta ger nya möjligheter att stötta och dra nytta<br />
av ”grannars” framgångar.<br />
16.2 Samarbetsformer<br />
Centrumföreningar eller andra samordningsorgan där näringsidkare, fastighetsägare och<br />
<strong>kommun</strong> samverkar är de vanligaste samarbetsformerna. En sådan förening kan hjälpa till<br />
NIRAS 50 (54)
med att marknadsföra, locka nya butiker, förbättra tillgänglighet, skapa trygghet och<br />
förstärka utbuden i orten eller centrum. Stödja en framtida omflyttning som kan vara till<br />
fördel för centrum då större lokaler med bra fasadytor kan bli lediga . Nya butikskoncept kan<br />
etableras, innebärande förnyelse och förstärkning av <strong>Höörs</strong> centrum. Det kräver dock<br />
satsning på centrum från alla parter; fastighetsägare, näringsidkare och <strong>kommun</strong>. Arbetet<br />
med dessa frågor ger resultat på sikt.<br />
16.3 Framtagande av handelspolicy<br />
För att tydligt <strong>kommun</strong>icera <strong>kommun</strong>ens inriktning för handel och service arbetas en<br />
handelspolicy fram. Dels görs detta för befintliga aktörer för att de ska veta vad som gäller<br />
för framtiden och dels för att beskriva för nya butikskoncept som är intresserade av att<br />
etablera. En beskrivning på hur <strong>kommun</strong>en ser på detaljhandelns roll i den framtida<br />
utvecklingen.<br />
När handelspolicyn arbetas fram bör olika parter delta, förutom <strong>kommun</strong>en, näringsidkare<br />
inom handel/service, fastighetsägare och även andra intressenter som påverkas av handels<br />
framtida utveckling.<br />
Processen att arbeta fram en handelspolicy är viktig då ofta frågor som behöver diskuteras<br />
och kräver ställningstagande lyfts fram. Policyn bör inte göras för omfattande utan de<br />
viktigaste målsättningarna preciseras. Handelspolicyn ligger sedan som underlag då frågor<br />
inom <strong>kommun</strong>en med anknytning till handel diskuteras och beslutas.<br />
NIRAS 51 (54)
17 SAMMANFATTANDE SLUTSATS OCH FÖRSLAG<br />
Detaljhandelns förutsättningar och utveckling i <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Det finns utrymme och möjligheter för både fortsatt utveckling av centrumhandel<br />
och externhandel i Höör. Den starka strukturen på dagligvaruhandeln används<br />
som draghjälp för att utveckla sällanköpshandeln.<br />
En koncentration av handel/service för att stärka de viktigaste utbudspunkterna<br />
med en tydlig profil är viktig.<br />
En ny vägsträckning utanför <strong>Höörs</strong> tätort av väg 23/13 förändrar<br />
förutsättningarna för handeln. Detta måste arbetas in i planeringen för handelns<br />
utvecklingsmöjligheter.<br />
Hitta arbetsformer där ett de olika parterna för näringsidkare, fastighetsägare<br />
och <strong>kommun</strong> bättre samverkar.<br />
Arbeta fram en handelspolicy för att tydliggöra hur <strong>kommun</strong>en vill att<br />
detaljhandeln ska utvecklas.<br />
I första hand arbeta för att utveckla; centrum söder/öster om järnvägen och<br />
Norra verksamhetsområdet för att skapa bättre konkurrenskraft mot andra<br />
närliggande utbud.<br />
Centrum<br />
Norra<br />
verksamhetsområdet<br />
NIRAS 52 (54)
18 UPPDRAGSGRUPP<br />
Hör gärna av er om ni har frågor eller funderingar avseende rapporten och dess innehåll.<br />
NIRAS Sweden AB<br />
Box 5782<br />
114 87, Stockholm<br />
Jan Jonasson (Projektledare)<br />
070-3250385<br />
jan.jonasson@niras.se<br />
Thomas Hellström (Huvudansvarig)<br />
08-5038 4475<br />
thomas.hellstrom@niras.se<br />
Janne Sandahl (Back up)<br />
070-7436378<br />
janne.sandahl@revsudden.com<br />
NIRAS 53 (54)
19 BILAGOR<br />
1. Detaljhandelns utveckling 1956 – 2007. Källa: SCB<br />
2. Handel i grann<strong>kommun</strong>er till Höör. Ur Handeln i Sverige<br />
2009, HUI.<br />
3. Detaljhandelsstruktur i Höör.<br />
a. Kommun<br />
b. Tätort<br />
4. Handelsområden i Höör idag.<br />
5. Pendling till och från <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>. Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
6. Konkurrerande handel i grann<strong>kommun</strong>er.<br />
7. Befolkningsutveckling 2004 – 2009, Höör och Skåne. Källa: SCB<br />
8. Beräkningar KU för detaljhandel i Höör,<br />
år 2008 – 2013 – 2018.<br />
9. Bebyggelseplaner för Höör, Källa: <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
ur Översiktsplan 2002.<br />
10. Till Rapporten hör också underlag ( PowerPoints )<br />
för Workshops den 17 maj och 9 juni. Biläggs inte denna<br />
rapport.<br />
NIRAS 54 (54)
<strong>Handelsutredning</strong> <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
BILAGOR<br />
1 - 9<br />
2010-08-08 NIRAS Nordplan Jan Jonasson 1
Bilaga 1.<strong>Handelsutredning</strong> <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Detaljhandelns utveckling<br />
Detaljhandelns försäljning, 1956 - 2007<br />
(Årsutveckling). Egentlig detaljhandel.<br />
Förändring från föregående år, i procent. Fasta<br />
priser.<br />
2010-08-08 NIRAS Nordplan Jan Jonasson
Bilaga 2.<strong>Handelsutredning</strong> <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Ur Handeln i Sverige 2009, HUI<br />
Kommun Kommun Befolkning Ökning %Inkomst Oms DV Oms SV Trend DV Trend SV Försälj.ind Försälj.ind Not.<br />
grupp 2008 5 år index 2008 2008 5 år 5 år DV 2008 SV 2008<br />
4 Höör 15039 3,6 94 462 187 30 -12 108 42<br />
7 Hässleholm 50006 2,2 90 1220 1231 11 29 86 84<br />
4 Hörby 14757 3,8 91 362 140 18 34 86 32<br />
8 Klippan 16336 2,1 89 349 193 25 24 75 40<br />
4 Eslöv 31123 4,7 95 643 418 6 39 72 46<br />
4 Kävlinge 28255 8,6 110 1053 1490 40 18 131 179<br />
4 Svalöv 13184 1,6 91 190 62 15 47 50 16<br />
3 Kristianstad 77977 3,2 97 2205 2596 16 31 99 113<br />
3 Lund 107351 5,8 105 2978 3392 20 29 97 107<br />
Området<br />
Skåne län 1214758 4,6 98 31914 35939 21 33 92 100<br />
Riket 9256347 2,7 100 264102 272938 20 31 100 100<br />
3<br />
2010-08-08 NIRAS Nordplan Jan Jonasson
Bilaga 3.<strong>Handelsutredning</strong> <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Närbutik<br />
City Gross<br />
Ica Supermarket<br />
Netto<br />
Coop Konsum<br />
Lidl<br />
Ica Nära<br />
DAGLIGVARUBUTIKER HÖÖR<br />
2010-08-08 NIRAS Nordplan Jan Jonasson 4
Bilaga 4. <strong>Handelsutredning</strong> <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Handelsplatser i Höör<br />
• Nya Torg/Centrum<br />
• Frosta Center<br />
• Väster om järnvägen<br />
• Norra verksamhetsområdet<br />
• Södra verksamhetsområdet<br />
2010-08-08 NIRAS Nordplan Jan Jonasson 5
Bilaga 5. <strong>Handelsutredning</strong> <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
PENDLING FRÅN HÖÖR, 2007<br />
PENDLING TILL HÖÖR, 2007<br />
TILL Lund 848<br />
Malmö 842<br />
Eslöv 659<br />
Hässleholm 341<br />
Hörby 338<br />
Kristianstad 113<br />
FRÅN Hörby 432<br />
Eslöv 293<br />
Hässleholm 245<br />
Lund 118<br />
Malmö 100<br />
Kristianstad 68<br />
Övriga 750<br />
Övriga 288<br />
SUMMA 3891<br />
SUMMA 1544<br />
6<br />
2010-08-08 NIRAS Nordplan Jan Jonasson
Bilaga 6. <strong>Handelsutredning</strong> <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
2010-08-08 NIRAS Nordplan Jan Jonasson 7
Bilaga 7. <strong>Handelsutredning</strong> <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
2010-08-08 NIRAS Nordplan Jan Jonasson 8
Bilaga 8. <strong>Handelsutredning</strong> <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Utveckling detaljhandel, beräkningar<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> 2008 2013 2018<br />
Befolkning prognos antal inv. ca 0,8% /år 15000 15600 16000<br />
KU DV 28500kr/cap plus 1 % /år 430 470 500<br />
SV 29500 kr/cap plus 2 %/år 445 510 575<br />
Försäljningsindex DV 108 110 110<br />
SV 42 47 52<br />
Omsättning DV 462 515 550<br />
SV 187 240 300<br />
2010-08-08 NIRAS Nordplan Jan Jonasson 9
Bilaga 9. <strong>Handelsutredning</strong> <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
Bebyggelseplaner ur<br />
ÖVERSIKTSPLAN 2002<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong><br />
2010-08-08 NIRAS Nordplan Jan Jonasson