Ladda ned som PDF - Inspektionen för socialförsäkringen
Ladda ned som PDF - Inspektionen för socialförsäkringen
Ladda ned som PDF - Inspektionen för socialförsäkringen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
hantera bolån. Finansiell <strong>för</strong>måga har en stor betydelse <strong>för</strong> alla typer<br />
av ekonomiskt beslutsfattande.<br />
En generell utgångspunkt är att räknefärdighet är en <strong>för</strong>utsättning <strong>för</strong><br />
att man ska kunna <strong>för</strong>stå grundläggande finansiella begrepp. Det är i<br />
sin tur en <strong>för</strong>utsättning <strong>för</strong> individers möjlighet att fatta genomtänkta<br />
privatekonomiska beslut. Med räknefärdighet menas till exempel <strong>för</strong>mågan<br />
att kunna göra enkla beräkningar eller <strong>för</strong>stå effekten av ränta<br />
på ränta. Med finansiell <strong>för</strong>måga menas till exempel att individen är<br />
bekant med grundläggande finansiella koncept, så<strong>som</strong> risk och avkastning,<br />
samt har kän<strong>ned</strong>om om finansiella produkter.<br />
4.1.1 Finansiell <strong>för</strong>måga och räknefärdighet<br />
Lusardi (2008a) har funnit att den finansiella o<strong>för</strong>mågan är omfattande<br />
bland den amerikanska befolkningen, främst bland lågutbildade,<br />
kvinnor och vissa etniska grupper. Även Agarwal m.fl. (2010) har<br />
funnit att konsumenter saknar finansiell <strong>för</strong>måga och kan ha svårt att<br />
uppnå finansiella mål. I en annan studie bland personer 55 år och<br />
äldre har Lusardi m.fl. (2009a) visat att dessa saknar grundläggande<br />
finansiella kunskaper. I ytterligare en studie av Lusardi m.fl. (2010)<br />
framgår det att många ungdomar i åldrarna 23–28 år saknar grundläggande<br />
kunskaper om enkla ränteberäkningar, inflation och diversifiering<br />
av risk. Hos de unga finns en stark korrelation mellan finansiell<br />
<strong>för</strong>måga och socioekonomiska faktorer samt med hur avancerad och<br />
djup den finansiella kunskapen är i den egna familjen. Dessutom<br />
verkar okunskapen bestå över hela livscykeln. De äldre saknar elementär<br />
kunskap om aktier och räntor, riskdiversifiering, tillgångsallokering<br />
samt investeringsavgifter.<br />
En slutsats <strong>som</strong> Lusardi m.fl. (2009a) drar är att det behövs mer<br />
information och utbildning om vad <strong>som</strong> reducerar kostnader, hur<br />
riskerna <strong>för</strong>delas och vad <strong>som</strong> gör pensionssparande mer effektivt.<br />
Lusardi m.fl. (2010) konstaterar vidare att gruppen unga vuxna inte är<br />
en homogen konsumentgrupp, vilket man bör ta hänsyn till vid initiativ<br />
till <strong>för</strong>bättringar av den finansiella kunskapen. Författarna <strong>för</strong>ordar<br />
finansiell utbildning i skolan, i synnerhet på grund av att okunskap<br />
hos <strong>för</strong>äldrarna ofta <strong>för</strong>s över till barnen. Samtidigt visar studier, där<br />
man har utvärderat utbildningssatsningar <strong>som</strong> rör finansiella frågor,<br />
blandade resultat. 26<br />
Clark, B.d'Ambrosio m.fl. (2003) har visat att individers<br />
beteende påverkas efter en finansiell utbildning om<br />
26 Se referenser i Almenberg och Finocchiaro (2011).<br />
30