Jag har gjort till en regel att aldrig röka mer än en cigarr åt gången ...
Jag har gjort till en regel att aldrig röka mer än en cigarr åt gången ...
Jag har gjort till en regel att aldrig röka mer än en cigarr åt gången ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
”<strong>Jag</strong> <strong>har</strong> <strong>gjort</strong> <strong>till</strong> <strong>en</strong> <strong>regel</strong> <strong>att</strong> <strong>aldrig</strong><br />
<strong>röka</strong> <strong>mer</strong> <strong>än</strong> <strong>en</strong> <strong>cigarr</strong> <strong>åt</strong> gång<strong>en</strong>”<br />
Mark Twain
En handbok <strong>cigarr</strong><br />
Förord 5<br />
Inledning 7<br />
Historia, från indianer <strong>till</strong> Sverige 11<br />
Hur <strong>en</strong> <strong>cigarr</strong> blir <strong>till</strong> 21<br />
Val av <strong>en</strong> <strong>cigarr</strong>, olika façoner 29<br />
En prylsport av rang 37<br />
Konst<strong>en</strong> <strong>att</strong> avnjuta <strong>en</strong> <strong>cigarr</strong> 51<br />
Shoppingtips 63<br />
Refer<strong>en</strong>ser 67<br />
Ordlista 68<br />
Gr<strong>en</strong>adine Bokförlag AB<br />
Hammarby Fabriksväg 25<br />
120 33 Stockholm<br />
info@gr<strong>en</strong>adine.se<br />
www.gr<strong>en</strong>adine.se<br />
© Örjan Westerlund och Jerry Lindahl<br />
2005, 2008<br />
En handbok <strong>cigarr</strong><br />
Andra upplagan<br />
ISBN 978-91-85329-75-5<br />
Citera gärna innehållet om källan<br />
anges.<br />
För all reproduktion av bildmaterial<br />
krävs förf<strong>att</strong>arnas <strong>till</strong>stånd.<br />
Grafisk formgivning och illustrationer:<br />
Stevali Production<br />
Allt fotografiskt material av Örjan<br />
Westerlund och Jerry Lindahl<br />
Faktagranskning: Mats Sköld<br />
Textgranskning och korrektur: Gunnar<br />
Westling<br />
Tryckt i Itali<strong>en</strong> via Italgraf, Stockholm
Förord<br />
”<strong>Jag</strong> <strong>har</strong> alltid hyst djupt misstro<strong>en</strong>de mot folk<br />
som vark<strong>en</strong> röker eller dricker. De <strong>har</strong><br />
förmodlig<strong>en</strong> några fruktansvärda dolda laster.”<br />
Ernest Hemingway<br />
Vår tid präglas av stress, prestationskrav och effektivitetst<strong>än</strong>kande. Vi<br />
översköljs av information från snart sagt alla håll och förv<strong>än</strong>tas ta d<strong>en</strong><br />
<strong>till</strong> oss. Förbud, pekpinnar och dagsaktuella råd om hur livet bäst ska<br />
levas. Ekorrhjulet snurrar med allt högre hastighet och vi förv<strong>än</strong>tas göra<br />
allting rätt.<br />
Alla tider <strong>har</strong> sin prägel och vårt moderna sätt <strong>att</strong> leva vark<strong>en</strong> kan eller<br />
vill vi nog <strong>än</strong>dra på. Däremot kan vi ibland stanna upp <strong>en</strong> stund för<br />
eftertanke och avkopplande njutning.<br />
G<strong>en</strong>om histori<strong>en</strong> <strong>har</strong> <strong>cigarr</strong>ökning förknippats med just avkoppling<br />
och njutning. Detta från indianerna många århundrad<strong>en</strong> <strong>till</strong>baka, <strong>till</strong><br />
vår tid idag. Från deras <strong>en</strong>kla rökverk <strong>till</strong> vår tids eleganta <strong>cigarr</strong>er <strong>har</strong><br />
både syftet och effekt<strong>en</strong> varit d<strong>en</strong>samma; <strong>en</strong> stunds välbefinnande.<br />
Det finns o<strong>än</strong>dligt många sätt <strong>att</strong> njuta och leva det goda livet. Vi som<br />
uppsk<strong>att</strong>ar <strong>en</strong> god <strong>cigarr</strong> ser d<strong>en</strong> som <strong>en</strong> viktig ingredi<strong>en</strong>s i våra goda liv.<br />
Bland allt det andra.<br />
Till sist vill jag citera förf<strong>att</strong>arna <strong>till</strong> d<strong>en</strong>na bok:<br />
”Ta dig tid <strong>att</strong> njuta och slappna av med <strong>en</strong> vältajmad <strong>cigarr</strong>.<br />
Spola Losec och Prozac och t<strong>än</strong>d på istället!”<br />
Merja Jusélius<br />
Cigarrummet, augusti 2005
Politisk visdom<br />
Många visdomsord <strong>har</strong> sagts om <strong>cigarr</strong>er och <strong>cigarr</strong>ökning. Några är <strong>till</strong><br />
och med yppade av politiker, dock av större m<strong>åt</strong>t. D<strong>en</strong>na handbok är<br />
vårt bidrag <strong>till</strong> <strong>att</strong> föra vidare några av deras insikter, i <strong>en</strong> värld där stress<br />
och fingerpekande tycks <strong>mer</strong> prioriterade <strong>än</strong> individuell njutning.<br />
Musikern Franz Lizst lär ha sagt <strong>att</strong> <strong>cigarr</strong><strong>en</strong> st<strong>än</strong>ger dörr<strong>en</strong> <strong>till</strong> all<br />
värld<strong>en</strong>s vulgariteter.<br />
Det är värt <strong>att</strong> begrunda.
12<br />
Kungligt sponsrad, m<strong>en</strong> utan slutledningsförmåga?<br />
Columbus själv kom <strong>aldrig</strong> <strong>till</strong> insikt<strong>en</strong> om vad dessa blad var <strong>till</strong> för<br />
eg<strong>en</strong>tlig nytta. Visserlig<strong>en</strong> togs de med på väg <strong>till</strong>baka, m<strong>en</strong> de sl<strong>än</strong>gdes<br />
över bord innan hemmet n<strong>åt</strong>ts. Det kom istället <strong>att</strong> bli Cortez som<br />
tog med tobak<strong>en</strong>, liksom kakaon, <strong>till</strong> Europa. Tack och lov hade d<strong>en</strong>ne<br />
för övrigt grymme conquistador något <strong>mer</strong>a affärssinne <strong>än</strong> d<strong>en</strong> tröge<br />
Columbus. Cortez tycks ha begripit <strong>att</strong> om indianerna värderade dessa<br />
grödor så högt så måste de ha haft ett värde, om inte annat så med någon<br />
koppling <strong>till</strong> deras anv<strong>än</strong>dning och eg<strong>en</strong>skaper.<br />
Under 1500-talet tog spanjorer och portugiser med tobaksplantan<br />
<strong>till</strong> Europa. D<strong>en</strong> odlades som prydnads- och medicinalväxt. Frankrikes<br />
s<strong>än</strong>debud i Lissabon Jean Nicot kom <strong>att</strong> få stor betydelse för tobak<strong>en</strong>s<br />
spridning. Det är också han som f<strong>åt</strong>t ge släktnamnet <strong>åt</strong> plantan,<br />
Nicotiana. Nicot tog med frön och plantor från Portugal då han <strong>åt</strong>erv<strong>än</strong>de<br />
<strong>till</strong> Frankrike 1561. Han lyckades sprida tobak<strong>en</strong> snabbt, inte
En kraftigt bidragande orsak <strong>till</strong> detta var såklart<br />
också behovet av påfyllning i stat<strong>en</strong>s kassakista.<br />
I samband med d<strong>en</strong> stora folkp<strong>en</strong>sioneringsreform<strong>en</strong><br />
1913 kvarstod d<strong>en</strong> detalj som rörde<br />
finansiering av hela kalaset. Stat<strong>en</strong> såg sig om<br />
efter inkomster. Med d<strong>en</strong> världskris som stod<br />
för dörr<strong>en</strong> 1914 klubbade riksdag<strong>en</strong> ig<strong>en</strong>om proposition<strong>en</strong><br />
om tobaksmonopol. Följd<strong>en</strong> blev <strong>att</strong><br />
<strong>till</strong>verkning, odling och import av tobaksvaror<br />
blev <strong>en</strong> statlig angeläg<strong>en</strong>het. Undantaget var de<br />
mindre m<strong>än</strong>gder som kunde tas in av privatpersoner<br />
vid utlandsresor.<br />
Cigarr<strong>en</strong><br />
Fram<strong>åt</strong> 1800-talet kom också <strong>cigarr</strong><strong>en</strong> <strong>att</strong><br />
etablera sig i Sverige. D<strong>en</strong> omnämns första<br />
gång<strong>en</strong> i tidning<strong>en</strong> Dagligt Allehanda år 1811.<br />
Anmärkningsvärt var <strong>att</strong> d<strong>en</strong>na grosshandlarpryl<br />
av idag dåförtid<strong>en</strong> repres<strong>en</strong>terade något<br />
nymodigt och radikalt. Det skulle ta bara ett par<br />
dec<strong>en</strong>nier innan <strong>cigarr</strong><strong>en</strong> klättrat på klassteg<strong>en</strong><br />
och helt överg<strong>åt</strong>t <strong>till</strong> <strong>att</strong> vara borgerlig och <strong>till</strong>höra<br />
de högre samhällsskikt<strong>en</strong>. På väg<strong>en</strong> dit finns<br />
några noteringar om <strong>till</strong>verkare i Göteborg redan<br />
från 1814 och i Stockholm först år 1830. Dessa<br />
<strong>till</strong>verkare gör trevande försök <strong>att</strong> <strong>till</strong>verka och<br />
sälja <strong>cigarr</strong>er och lanserar i samband med det<br />
spanska som det nya tobaksspråket, jämte <strong>en</strong>gelska<br />
och franska som f<strong>åt</strong>t råda tidigare.<br />
För <strong>att</strong> klara ett brett sortim<strong>en</strong>t kompletterades<br />
d<strong>en</strong> egna <strong>till</strong>verkning<strong>en</strong> med import. Två<br />
<strong>till</strong>verkare som omnämns tidigt var L.E. Magnus<br />
i Göteborg samt I.D. Lab<strong>att</strong> liksom Fredrik<br />
Ljunglöf i Stockholm. Industrin kring <strong>cigarr</strong>er och<br />
cigariller får sin storhetstid under andra halvan<br />
av 1800-talet. En ökande konsumtion i storstäderna<br />
för<strong>en</strong>as med avregleringar som näringsfrihet<strong>en</strong>.<br />
Succén avtar då utl<strong>än</strong>dska firmor får<br />
upp ögon<strong>en</strong> för d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ska marknad<strong>en</strong>. De<br />
<strong>till</strong>verkare som finns håller dock ångan uppe <strong>till</strong><br />
dess <strong>att</strong> Tobaksmonopolet får sin start 1915.<br />
Idag <strong>har</strong> vi inte tobaksmonopolet kvar l<strong>än</strong>gre.<br />
Cigarrer köps på utlandsresor och importeras via<br />
internet. Vår s<strong>till</strong>a förhoppning är <strong>att</strong> vi ska se <strong>en</strong><br />
god fortsättning på d<strong>en</strong> tr<strong>en</strong>d som just nu leder<br />
mot allt större kunskaper och intresse kring det<br />
gourmetliv där <strong>cigarr</strong><strong>en</strong> självklart ingår.<br />
Produktstatistik<br />
Sett <strong>till</strong> de tobaksprodukter som florerat i<br />
Sverige är dominanterna inte ov<strong>än</strong>tat snus och<br />
<strong>cigarr</strong>etter. Snuset <strong>har</strong> sett <strong>till</strong> volym varit klart<br />
dominerande <strong>än</strong>da sedan 1800-tal. Vid tid<strong>en</strong> för<br />
första världskriget och under mellankrigstid<strong>en</strong><br />
ökade konsumtion<strong>en</strong> av röktobak kraftigt medan<br />
<strong>cigarr</strong>ökning<strong>en</strong> räknat i antal ton minskade<br />
med cirka 70% år<strong>en</strong> 1908 <strong>till</strong> 1938.<br />
I försäljningsvolym hade Sveriges <strong>cigarr</strong>konsumtion<br />
<strong>en</strong> topp direkt efter första världskriget.<br />
Första efterkrigsåret säljs 125 miljoner <strong>cigarr</strong>er<br />
och 131 miljoner cigariller.<br />
Idag är det svårt <strong>att</strong> hitta sammanställda siffror<br />
på försäljning. Klart är dock <strong>att</strong> snuset ökat kraftigt<br />
i försäljning s<strong>en</strong>aste dec<strong>en</strong>nierna. Från <strong>en</strong><br />
marknad som vid förra sekelskiftet utgjordes av<br />
snus och piptobak <strong>har</strong> förbrukning<strong>en</strong> av <strong>cigarr</strong>etter<br />
kommit <strong>att</strong> dominera. En kraftig uppgång<br />
i <strong>cigarr</strong>ett<strong>röka</strong>ndet kom efter andra världskriget.<br />
D<strong>en</strong> <strong>har</strong> dock förbytts i <strong>en</strong> stadig nedgång för<br />
<strong>cigarr</strong>ettobak och äv<strong>en</strong> för annan röktobak, där<br />
vi också räknar in <strong>cigarr</strong>erna.<br />
Sv<strong>en</strong>ska <strong>cigarr</strong>er av idag<br />
Bodvar Hafströms <strong>åt</strong>erupptagna släkttradition<br />
med Hafström-<strong>cigarr</strong><strong>en</strong> är visserlig<strong>en</strong> fortsättning<br />
på <strong>en</strong> sv<strong>en</strong>sk tradition, om <strong>än</strong> d<strong>en</strong> <strong>till</strong>verkas<br />
i Nicaragua. En utmärkt produkt, m<strong>en</strong> bara med<br />
namnet sv<strong>en</strong>skt. Förutom d<strong>en</strong>na finns ett par<br />
andra exempel på sv<strong>en</strong>sk <strong>till</strong>verkning. Det alltifrån<br />
<strong>en</strong>staka handrullade <strong>cigarr</strong>er från mässor<br />
och liknande, <strong>till</strong> <strong>en</strong>tusiastprojekt som <strong>cigarr</strong>klubb<strong>en</strong><br />
Carlscoronas egna <strong>cigarr</strong>er. Samtliga<br />
dessa är dock <strong>att</strong> betrakta som r<strong>en</strong>a kuriositeter,<br />
eftersom <strong>till</strong>verkning<strong>en</strong> är från några få upp <strong>till</strong><br />
ett par hundra <strong>cigarr</strong>er.<br />
1
24<br />
Hur <strong>en</strong> <strong>cigarr</strong> rullas<br />
Då tobak<strong>en</strong> lagrats klart är d<strong>en</strong> redo för rullning.<br />
De blad som ingår i <strong>cigarr</strong><strong>en</strong> väljs med h<strong>än</strong>syn<br />
<strong>till</strong> de eg<strong>en</strong>skaper som önskas hos d<strong>en</strong> färdiga<br />
produkt<strong>en</strong>. Detta val rör aro<strong>mer</strong>, styrka och äv<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong> praktisk sak som brandeg<strong>en</strong>skaperna.<br />
Inlaga och omblad ska ge arom och bra brandeg<strong>en</strong>skaper<br />
medan huvudsyftet för täckbladet<br />
är <strong>att</strong> skydda, hålla ihop och ge <strong>en</strong> vacker <strong>cigarr</strong>.<br />
Bort<strong>åt</strong> två tredjedelar av <strong>cigarr</strong><strong>en</strong>s materialkostnad<br />
kan vara täckbladet. Förklaring<strong>en</strong> är det sätt<br />
på vilket dessa följsamma och sega blad varsamt<br />
odlas och pysslas om utan direkt solljus,<br />
<strong>till</strong> exempel under under solskyddande nät.<br />
En <strong>cigarr</strong> består av tre beståndsdelar:<br />
1. Inlagan<br />
Inlagan bildar <strong>cigarr</strong><strong>en</strong>s kärna och komponeras<br />
av många olika tobakskvaliteter. Det är inte<br />
ovanligt <strong>att</strong> <strong>en</strong> robusto<strong>cigarr</strong> innehåller så mycket<br />
som upp<strong>åt</strong> elva olika. Det är här som styrkan<br />
och mycket av smak<strong>en</strong> bestäms. Vid rullning<strong>en</strong><br />
kramas blad<strong>en</strong> ihop. Tvärtemot vad många tror<br />
tvinnas inte blad<strong>en</strong>. Det skulle göra <strong>cigarr</strong><strong>en</strong> helt<br />
orökbar eftersom inga luftkanaler då bildas.<br />
2. Omblad<br />
Ombladet rullas utanpå inlagan och påverkar<br />
smak och brandeg<strong>en</strong>skaper. Inlaga och omblad<br />
kallas <strong>till</strong>sammans vickel.<br />
Vickeln läggs i pressformar för <strong>att</strong> under tjugotrettio<br />
minuter pressas <strong>till</strong> rätt form. Det är<br />
sedan utanpå vickeln som täckbladet rullas.<br />
Vips så <strong>har</strong> vi <strong>en</strong> <strong>cigarr</strong>.<br />
3. Täckblad<br />
Cigarr<strong>en</strong>s ansikte rullas med mothåll utanpå<br />
vickeln. G<strong>en</strong>om sin fukt och sp<strong>än</strong>st och följsamhet<br />
sträcks detta blad fast. Det rullas på aning<strong>en</strong><br />
snett och avslutas i mun<strong>än</strong>d<strong>en</strong>, spets<strong>en</strong>, med<br />
<strong>en</strong> lit<strong>en</strong> knorr som skärs av jämns med ytan.<br />
Spets<strong>en</strong> försluts sedan. Det görs med d<strong>en</strong> lilla<br />
hätta som blir transportsäkring för hela <strong>cigarr</strong><strong>en</strong><br />
så <strong>att</strong> d<strong>en</strong> inte rullar upp sig.