Bedömnings- och utvärderingsmetoder inom uppdragsarkeologin ...
Bedömnings- och utvärderingsmetoder inom uppdragsarkeologin ...
Bedömnings- och utvärderingsmetoder inom uppdragsarkeologin ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
48 <strong>Bedömnings</strong>- <strong>och</strong> <strong>utvärderingsmetoder</strong> <strong>inom</strong> <strong>uppdragsarkeologin</strong><br />
Modellen gör det lätt att jämföra anbud. Då bedömningen görs på ”mjuka<br />
värden” passar det bättre att värdera i ord än i siffror. Modellen ger utrymme<br />
att värdera sådant som kan vara svårt att poängsätta. Den ger möjlighet<br />
att värdera kvalitet kontra pris. Prisets ”riktighet” i förhållande till kvalitet<br />
säkras. Bedömningen görs inte om kostnaden är hög eller låg utan om den<br />
är rimlig.<br />
Nackdelarna med modellen beskrevs av länsstyrelserna på följande sätt:<br />
Modellen tar mycket tid i anspråk vid utvärderingstillfället! Vissa anser att<br />
det är svårt veta hur mycket man ska skriva för att budskapet ska nå fram<br />
samt att modellen har en lägre grad av genomsiktlighet. Några ansåg att<br />
risken för överklagande var större <strong>och</strong> att man måste vara försiktig i sina<br />
omdömen <strong>och</strong> väga orden för att undvika detta. Då det till viss del rör sig<br />
om subjektiva värderingar kan man ej visa svart på vitt i siffror på hur man<br />
värderar. Någon ansåg också att modellen kan upplevas som svår att förstå<br />
för undersökaren.<br />
Undersökarnas synpunkter<br />
Fördelarna som undersökarna angav sammanfattas enligt följande:<br />
Sex av sju undersökare besvarade frågan. Hälften av dessa ansåg att den<br />
argumenterande värdering ger ökad förståelse för vad man gjort bra eller<br />
dåligt i anbudet. Modellen ansågs av två ge en mer nyanserad respektive<br />
fördjupad förklaring till värderingen samt att detta ökar förståelsen för den<br />
bedömning länsstyrelsen gjort. Länsstyrelsen tvingas formulera sig <strong>och</strong><br />
utvärderingen motiveras.<br />
Nackdelarna som undersökarna angav sammanfattas enligt följande:<br />
Modellen ansågs av flertalet (sex av sju) kunna vara mer eller mindre otydlig.<br />
Utvärderingen försvårade möjligheten att utläsa skillnader mellan anbuden<br />
<strong>och</strong> relevansen kunde ibland kännas osäker. Någon ansåg att den i vissa fall<br />
kunde vara förvirrande <strong>och</strong> att man saknade underlag att förhålla sig till. En<br />
annan undersökare tyckte modellen var för intetsägande för att användas för<br />
kvalitets- eller kompetenshöjande åtgärder hos undersökarna.<br />
Undersökarna tillfrågades även om vilken modell de ansåg var bäst vid<br />
anbudsutvärdering. Sex undersökare besvarade frågan <strong>och</strong> av dem ansåg<br />
fyra att poängvägning med tydlig skriftlig motivering var att föredra. En<br />
av dessa undersökare ansåg också att endast två kriterier borde utvärderas<br />
– Genomförande <strong>och</strong> Pris. Av övriga två undersökare ansåg den ena att det<br />
inte spelar någon roll vilken modell som används. Det viktiga är att utvärderingen<br />
är tydlig <strong>och</strong> begriplig. Den andra undersökaren tyckte att man<br />
antingen ska ha ett klart definierat poängsystem eller att man använder sig<br />
av två värderingskategorier: Godkänd eller Underkänd med i förväg formulerade<br />
definitioner med förklarande <strong>och</strong> motiverande text.<br />
4.2.8 Ambitionsnivå<br />
Länsstyrelsernas synpunkter<br />
Alla länsstyrelser ger någon form av direktiv på vad <strong>och</strong> hur lämningen ska<br />
undersökas, kopplat till undersökningens inriktning. Dessa direktiv eller<br />
klargjorda prioriteringar kan i förfrågningsunderlaget utgöras av vad man