Hämta hela rapporten - Myndigheten för yrkeshögskolan
Hämta hela rapporten - Myndigheten för yrkeshögskolan
Hämta hela rapporten - Myndigheten för yrkeshögskolan
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Utbildningsanalys<br />
2010<br />
<strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong><br />
<strong>yrkeshögskolan</strong>s<br />
analys av arbets<br />
Varannan i mål. livets efterfrågan<br />
Gymnasieskolors på kompetens.<br />
<strong>för</strong>måga att<br />
få alla elever att fullfölja sin<br />
utbildning.<br />
Kvalitetsgranskningsrapport 2009:1
<strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong><br />
Diarienummer: YH 2010/491<br />
ISBNnr: 9789197868419<br />
Stockholm 2010<br />
Grafisk form: AGoodId
Utbildningsanalys 2010 – <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong><br />
<strong>yrkeshögskolan</strong>s analys av arbets livets efterfrågan på<br />
kompetens. Ver 1.1 uppdaterad 2010-09-07.<br />
Innehåll<br />
Förord 4<br />
Inledning 5<br />
Data och IT 13<br />
Ekonomi, administration och <strong>för</strong>säljning 21<br />
Friskvård och kroppsvård 29<br />
Hotell, restaurang och turism 34<br />
Hälso och sjukvård samt Socialt arbete och omsorg 42<br />
Kultur, media och design samt Journalistik och<br />
information 49<br />
Lantbruk, djurvård, trädgård, skog och fiske 58<br />
Pedagogik och undervisning 66<br />
Samhällsbyggnad och byggteknik 72<br />
Teknik och tillverkning 80<br />
Transporttjänster 89<br />
Käll<strong>för</strong>teckning 96
4<br />
Förord<br />
<strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> redovisar i denna utbildningsanalys<br />
en nationell bedömning av arbetslivets efterfrågan på kompetens och<br />
behov av utbildad arbetskraft inom de yrkesområden vars utbildningar<br />
återfinns inom <strong>yrkeshögskolan</strong>. Analysen syftar främst till att<br />
informera utbildningsanordnare som avser att under 2010 ansöka<br />
om att en utbildning ska få ingå i <strong>yrkeshögskolan</strong> men också till att<br />
informera övriga som har ett intresse av dessa utbildningar. Utbildningsanalysen<br />
kommer också att utgöra ett viktigt underlag vid myndighetens<br />
bedömning av ansökningar. <strong>Myndigheten</strong> avser att årligen<br />
presentera en bedömning av behovet av yrkeshögskoleutbildningar i<br />
en utbildningsanalys in<strong>för</strong> kommande ansökningsomgångar.<br />
Utbildningsanalysen <strong>för</strong> 2010 har utarbetats av Christer Carmegren,<br />
Magnus Johansson, BrittInger Stoltz och Linda Wiklund vid avdelningen<br />
<strong>för</strong> omvärldsanalys och uppföljning.<br />
Västerås i maj 2010<br />
Björn Schéele<br />
Avdelningschef
Inledning<br />
<strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> presenterar i denna rapport,<br />
Utbildningsanalys 2010, en nationell bild av efterfrågad kompetens<br />
i arbetslivet. Det regionala behovet kan dock skilja sig från den nationella<br />
bilden beroende på näringslivsstruktur etc. Analysen syftar<br />
främst till att informera utbildningsanordnare som avser att ansöka<br />
om en utbildning ska få ingå i <strong>yrkeshögskolan</strong>. Den är också ett viktigt<br />
underlag vid myndighetens bedömning av ansökningar.<br />
Rapporten omfattar en beskrivning och analys av utbildningsutbudet<br />
inom <strong>yrkeshögskolan</strong> samt bedömning av arbetslivets efterfrågan<br />
på de kompetenser som yrkeshögskoleutbildningar leder till.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån befintlig volym med hänsyn till<br />
redan startade och beviljade utbildningar samt antal examinerade<br />
som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och med januari<br />
2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat bilaga<br />
på www.yhmyndigheten.se. Rapporten omfattar även myndighetens<br />
bedömning av vilket behov som finns av att öka eller minska utbildningsvolymer<br />
till följd av analysunderlaget.<br />
Rapporten omfattar samtliga utbildningsområden som ingår i <strong>yrkeshögskolan</strong><br />
utom Miljövård och miljöskydd, Säkerhetstjänster samt<br />
Juridik vilka har relativt få utbildningar. Arbetslivets efterfrågan och<br />
behov av utbildningar inom dessa områden kommer myndigheten att<br />
analysera i samband med prövningen av inkomna ansökningar.<br />
<strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> avser att utveckla och <strong>för</strong>djupa<br />
sina utbildningsanalyser av arbetslivets kompetensbehov och vilka<br />
utbildningar som efterfrågas in<strong>för</strong> 2011 års ansökningsomgång.<br />
Dessa utbildningsanalyser kommer att publiceras årligen och ha<br />
större fokus på avgränsade yrken och kompetenser samt innehålla<br />
mer av regionala perspektiv och branschperspektiv.<br />
Konjunkturläget har under de senaste åren genomgått oväntade<br />
<strong>för</strong>ändringar. Svängningar i konjunkturen har stor betydelse <strong>för</strong> efterfrågan<br />
på enskilda kompetenser som utbildas inom <strong>yrkeshögskolan</strong>.<br />
Detta innebär att bedömningar som görs i ett kortsiktigt perspektiv<br />
är problematiska att användas när myndigheten beslutar om enskilda<br />
utbildningar, eftersom utbildningsutbudet får en påverkan på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong>st flera år framåt. En utbildning kan under ett år ha<br />
svårt att hitta avsättning <strong>för</strong> sina studerande, följt av ett år då efterfrågan<br />
är större än utbudet av studerande. <strong>Myndigheten</strong> strävar efter<br />
att volymen av utbildade studerande är väl matchad med arbetslivets<br />
behov sett över en längre period.<br />
De främsta källorna som myndigheten använt sig av <strong>för</strong> att bedöma<br />
efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB, rapporter från och kontakter<br />
med bransch och intresseorganisationer samt egna studier.<br />
Avstämningar har även gjorts med det arbetsmarknadsråd som finns<br />
vid myndigheten. Rådet, som består av <strong>för</strong>eträdare <strong>för</strong> Arbets<strong>för</strong>medlingen,<br />
Sveriges kommuner och landsting, Företagarna, Svenskt<br />
näringsliv, LO och TCO, ska bl.a. bistå myndigheten när det gäller<br />
information om vilka nya kvalifikationer som kommer att efterfrågas.<br />
5
1 Svensk utbildningsnomenklatur är en<br />
standard <strong>för</strong> klassificering av enskilda utbildningar<br />
såväl till nivå som inriktning samtidigt<br />
som den utgör ett system <strong>för</strong> aggregering av<br />
utbildningar till större områden.<br />
6<br />
Att analysera och bedöma framtida efterfrågan på kompetens och<br />
matcha denna mot ett relevant utbildningsutbud är ett komplicerat<br />
och komplext arbete, särskilt när det gäller att identifiera nya kvalifikationer<br />
som efterfrågas i framtiden. Beskrivningen och analysen<br />
tar sin utgångspunkt i de yrkeskompetenser som befintliga Ky och<br />
Yhutbildningar <strong>för</strong>väntas leda till. Detta innebär att nya kvalifikationer<br />
och <strong>för</strong>ändrade yrkesroller endast översiktligt finns redovisade<br />
i analysen. Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av<br />
och inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är arbetsmarknadsrelevansen<br />
oavsett om det handlar om redan etablerade eller nya<br />
yrkesroller.<br />
Beskrivning av utbildningsutbudet<br />
I <strong>rapporten</strong> redovisas kompetenser inom olika utbildningsområden.<br />
Utbildningarna och utbildningsområdena är kategoriserade enligt<br />
Svensk utbildningsnomenklatur, SUN. 1<br />
Utbildningarna, befintliga kvalificerade yrkesutbildningar och<br />
yrkeshögskoleutbildningar, <strong>för</strong>delades 2009 inom nedanstående<br />
utbildningsområden.<br />
Utbildningsområde Ky- Yh-utbildningar SUN inriktning<br />
Data/IT 48 Data<br />
Ekonomi, administration och <strong>för</strong>säljning 34 Företagsekonomi, handel och administration<br />
Friskvård och kroppsvård<br />
813 Idrott och friskvård, 815 Hår och skönhetsvård<br />
Hotell, restaurang och turism<br />
811 Hotell, restaurang och storhushåll, 812 Turism<br />
resor och fritid<br />
Hälso och sjukvård samt socialt arbete<br />
72 Hälso och sjukvård, 75 Socialt arbete och<br />
omsorg<br />
Journalistik och information 32 Journalistik och information<br />
Juridik 38 Juridik och rättsvetenskap<br />
Kultur, media och design 21 Konst och media<br />
Lantbruk, djurvård, trädgård, skog och fiske<br />
62 Lantbruk, trädgård, skog och fiske, 64<br />
Djursjukvård<br />
Miljörvård och miljöskydd 85 Miljövård och miljöskydd<br />
Pedagogik och undervisning 14 Pedagogik och lärarutbildning<br />
Samhällsbyggnad och byggteknik 58 Samhällsbyggnad och byggnadsteknik<br />
Säkerhetstjänster 86 Säkerhetstjänster<br />
Teknik och tillverkning<br />
Transporttjänster 84 Transportjänster<br />
52 Teknik och teknisk industri, 54 Material och<br />
tillverkning
*Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
31. Avser platser som påbörjas från och med<br />
100101.<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014.*<br />
Totalt, samtliga<br />
utbildningsområden<br />
Per 1 000 invånare<br />
20–64 år<br />
7
8<br />
Antal studerande inom respektive utbildningsområde framgår av<br />
nedanstående tabell. Utbildningsområdena Ekonomi mm, Teknik och<br />
tillverkning samt Hälso och sjukvård har historiskt varit de tre största<br />
utbildningsområdena och utgör cirka 55 procent av alla utbildningar.<br />
Utbildningsområde<br />
Totalt antal studerande<br />
År 2009<br />
41 829<br />
År 2008<br />
39 597<br />
År 2007<br />
37 234<br />
Övergripande utvecklingstendenser<br />
och arbetslivets efterfrågan<br />
År 2006<br />
32 805<br />
Data/IT 3 688 3 623 3 558 3 214<br />
Ekonomi, administration och <strong>för</strong>säljning 11 726 10 884 9 649 8 414<br />
Friskvård och kroppsvård 1 048 1 052 933 748<br />
Hotell, restaurang och turism 3 221 3 312 3 168 2 868<br />
Hälso och sjukvård samt socialt arbete 4 308 4 250 4 515 4 072<br />
Journalistik och information 215 160 114 108<br />
Juridik 170 163 122 62<br />
Kultur, media och design 2 588 2 756 2 850 2 943<br />
Lantbruk, djurvård, trädgård, skog och fiske 1 651 1 621 1 723 1 478<br />
Miljörvård och miljöskydd 414 397 336 293<br />
Pedagogik och undervisning 285 310 230 126<br />
Samhällsbyggnad och byggteknik 3 160 2 686 2 492 2 029<br />
Säkerhetstjänster 566 576 483 360<br />
Teknik och tillverkning 6 859 6 060 5 584 4 904<br />
Transporttjänster 1823 1718 1477 1186<br />
Övrigt 107 29 0 0<br />
Konjunkturen tycks nu vara på uppgång och en ökad efterfrågan av<br />
arbetskraft kan ses generellt. De utvecklingstendenser som kan iakttas<br />
är att tjänstesektorn fortsätter att expandera och att nya tekniker<br />
påverkar många olika branscher. Den ökade datoriseringen och digitaliseringen<br />
har möjliggjort att nya tjänster och yrkesroller <strong>för</strong>ändras<br />
och att nya tillkommer. En ökad efterfrågan på sådana kompetenser<br />
kan ses bl.a. inom data och ITområdet, kultur och media och inom<br />
handeln. Därutöver kommer den demografiska utvecklingen att ha<br />
en avgörande roll på efterfrågan inom flera olika områden. En åldrad<br />
befolkning innebär även att efterfrågan på tjänster inom vård och<br />
omsorg ökar, särskilt med inriktning på kompetenser mot äldreomsorg.<br />
Ytterligare faktorer som påverkar efterfrågan är de omregleringar<br />
som staten genom<strong>för</strong>t eller avser att genom<strong>för</strong>a när det gäller<br />
tjänster som tillhandahålls av det offentliga. Här kan särskilt nämnas<br />
omregleringen av apoteksmarknaden, som innebär en betydande<br />
ökning av <strong>för</strong>säljningsställen och aktörer vilket sannolikt även kommer<br />
att öka efterfrågan på sådan kompetens. Även <strong>för</strong>slaget om en
frivillig revision <strong>för</strong> små aktiebolag antas påverka arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> redovisningsekonomer.<br />
Tjänstesektorn är idag den snabbast växande exportbranschen.<br />
Internationaliseringen innebär att konkurrensen ökar och att kompetensbehoven<br />
<strong>för</strong>ändras. En bransch som är i snabb <strong>för</strong>ändring är<br />
handelsbranschen. Handels<strong>för</strong>etagen blir allt större genom kedjebildningar<br />
och distributionskanalerna blir fler särskilt när näthandeln<br />
växer snabbt. En tydlig utveckling har skett de senare åren mot ökad<br />
nischning. Ytterligare en trend är att handeln blir allt mer teknikintensiv,<br />
både genom datorisering och genom tekniklösningar av kassasystem<br />
etc. Det finns en stark efterfrågan på kvalificerade säljare<br />
såväl inom <strong>för</strong>etag som inom parti och detaljhandeln.<br />
Enligt branschorganisationerna inom redovisningstjänster <strong>för</strong>väntas<br />
<strong>för</strong>slaget om en frivillig revision <strong>för</strong> små aktiebolag att öka<br />
efterfrågan på den kompetens som <strong>yrkeshögskolan</strong> utbildar <strong>för</strong>.<br />
Dessutom <strong>för</strong>väntas stora pensionsavgångar bland revisorer, bok<strong>för</strong>ings<br />
och redovisningsadministratörer vara stora, andelen anställda<br />
i åldern 55–64 år i dessa yrkesgrupper är 30 procent och mer. Det<br />
finns också stor efterfrågan på branschinriktade ekonomi och ledarskapsutbildningar.<br />
Hotell, restaurang och turismnäringen har expanderat kraftigt<br />
sedan början av 1990talet. Ökningen av antalet arbetstillfällen<br />
överstiger den generella ökningen på arbetsmarknaden med god<br />
marginal. Det finns en stor efterfrågan på eftergymnasial kompetens<br />
inom näringen. Det tydligaste bristyrket är kvalificerade kockar och<br />
köksmästare.<br />
Data och ITbranschen expanderar igen efter att det har varit en<br />
liten minskning under senaste konjunkturnedgången. Utvecklingen<br />
går framåt och nya kompetenser efterfrågas. När ekonomin tar fart<br />
igen kommer det att vara brist på affärsutvecklare, ITarkitekter, projektledare,<br />
samt produkt eller systemutvecklare <strong>för</strong> att nämna några<br />
kompetenser. Data och ITkompetens kombinerat med verksamhets<strong>för</strong>ståelse<br />
kommer att vara särskilt efterfrågat liksom kompetens<br />
inom ”människa – dator interaktion”.<br />
Samhällsbyggnadssektorn påverkas starkt av konjunkturen. När<br />
den nu börjar vända uppåt ökar också byggandet och därmed efterfrågan<br />
på personal. Stora planerade bygg och infrastrukturprojekt<br />
gör att efterfrågan bör finnas, fram<strong>för</strong>allt på anläggningsarbete <strong>för</strong><br />
väg och järnväg. Det ökande behovet av renovering, om och tillbyggnad<br />
av byggnader innebär att utbildade inom detta område bör<br />
efterfrågas. Pensionsavgångarna kommer att påverka byggsektorn.<br />
Bl. a. bör det bli efterfrågan på fastighetsskötare.<br />
Teknik och tillverkning påverkas av ny teknik, konjunkturen samt<br />
kommande pensionsavgångar. Tillverkningsindustrin kommer att få<br />
en betydande tillväxt, sysselsättningen har upphört att minska och<br />
industrin räknar med fortsatt god order och produktionstillväxt.<br />
Bristen på yrkesutbildade tekniker är fortsatt tydlig. Efterfrågan på<br />
kompetens kommer att bli stora inom områden såsom energi samt<br />
inom kemi och bioteknik. Detta till följd av utbyggandet av hållbar<br />
9
10<br />
energi via biogas och vindkraft. Bl. a kan vindkrafttekniker komma att<br />
efterfrågas till följd av de stora satsningar som planeras i bygg andet<br />
av vindkraftverk. Tekniska yrken påverkas av de stora bygg och<br />
infrastrukturprojekt som planeras.<br />
Transporttjänster är vanligtvis ett av de utbildningsområden där<br />
utexaminerade får jobb i hög utsträckning. I senaste lågkonjunkturen<br />
har vi dock sett en stor nedgång i sysselsättningen <strong>för</strong> de utexaminerade<br />
från de kvalificerade yrkesutbildningarna. Transportbranschen<br />
<strong>för</strong>väntas dock återhämta sig på sikt och till och med öka den närmaste<br />
framtiden på grund av ökad Internethandel och ökade persontransporter.<br />
Lantbruk, djurvård, trädgård, skog och fiske påverkas av ny teknik,<br />
och den strukturomvandling som skett inom området. Detta gör<br />
också att pensionsavgångar inte har någon stor påverkan på branschen.<br />
Inom lantbruk och skog finns numera möjligheten att producera<br />
biologiskt bränsle.<br />
Kultur, media och design påverkas av den snabba teknikutvecklingen<br />
samt hur efterfrågan på tjänster ser ut. Produktion och distribution<br />
av musik, TV, reklam och media har utvecklats tack vare<br />
den nya tekniken och idag är det viktigt att nå ut till konsumenterna<br />
via olika typer av kanaler. Efterfrågan på mediatjänster går idag mer<br />
och mer mot att kontraktera personal i stället <strong>för</strong> att anställa. Detta<br />
gäller t.ex. fotografer. Vissa yrken efterfrågas på nya marknader. Ett<br />
exempel är illustratörer som nu efterfrågas inom dataspelsbranschen.<br />
Formgivning och design är framtidens konkurrensmedel var<strong>för</strong><br />
formgivare kan komma att öka.<br />
<strong>Myndigheten</strong>s bedömningar<br />
I <strong>rapporten</strong> använder sig myndigheten av tre olika formuleringar vid<br />
bedömningen av vilka utbildningar som bör prioriteras i årets ansökningsomgång.<br />
•Mot bakgrund av arbetslivets efterfrågan och tidigare beviljad<br />
utbildningsvolym bedömer myndigheten att volymen inte bör öka,<br />
kan öka eller bör öka.<br />
När myndigheten anger att volymen inte bör öka betyder det att inga<br />
fler utbildningar bör beviljas i årets ansökningsomgång. En sådan<br />
rekommendation grundar sig på att vi har bedömt att utbildningarnas<br />
arbetsmarknadsrelevans inte är tillräckligt stark nationellt, alternativt<br />
att myndigheten redan har beviljat utbildningar i sådan omfattning<br />
att volymen bedöms som tillräcklig <strong>för</strong> att antal utexaminerade ska<br />
hållas på ungefär samma nivå de närmaste 2–3 åren. <strong>Myndigheten</strong><br />
har bedömt att om fler utbildningar beviljas i årets ansökningsomgång<br />
kommer antalet utexaminerade att bli <strong>för</strong> många i <strong>för</strong>hållande till<br />
arbetsmarknadens behov om 2–3 år. Det kan dock finnas särskilda<br />
skäl, bl.a. utifrån ett regionalt perspektiv, där myndighetens bedömer<br />
att det är rimligt att bevilja ytterligare utbildningar.
När myndigheten anger att volymen kan öka betyder det att myndigheten<br />
har bedömt att utbildningarnas arbetsmarknadsrelevans är<br />
god och att fler utbildningar kan beviljas <strong>för</strong> att antal utexaminerade<br />
ska vara på ungefär samma nivå de närmaste 2–3 åren. Olika hänsyn<br />
måste tas till om utbildningarna är ettåriga eller tvååriga samt i vilken<br />
fas befintliga utbildningar befinner sig i idag.<br />
När myndigheten anger att volymen bör öka betyder det att myndigheten<br />
har bedömt att utbildningarnas arbetsmarknadsrelevans är<br />
god och att fler utbildningar bör beviljas i årets ansökningsomgång<br />
<strong>för</strong> att antalet utexaminerade inte ska minska till en allt<strong>för</strong> låg nivå.<br />
Om inte nya utbildningar beviljas i årets ansökningsomgång kan det<br />
<strong>för</strong> vissa utbildningar leda till att inte några studerande alls utexamineras<br />
om 2–3 år.<br />
Arbetsmarknadsrelevansen är den viktigaste faktorn när det gäller<br />
myndighetens prioriteringar av ansökningar. Detta <strong>för</strong>utsatt att ansökan<br />
i övrigt uppfyller de kvalitetskrav, t.ex. eftergymnasial nivå och<br />
arbetslivets engagemang, som myndigheten angett i de anvisningar<br />
som finns på www.yhmyndigheten.se.<br />
<strong>Myndigheten</strong> kommer att utgå ifrån de <strong>för</strong>hållanden som gäller<br />
vid den tidpunkt då beslut om ansökan fattas. Förutsättningarna<br />
kan ändras bland annat beroende på<br />
•omfattningen av de medel som myndigheten disponerar <strong>för</strong> att<br />
besluta om nya utbildningar vid varje ansökningstillfälle<br />
•eventuella extra medel regeringen tillskjuter till ytterligare årsplatser<br />
•villkor som regeringen ställer upp <strong>för</strong> de extra platserna, till exempel<br />
vad gäller utbildningarnas längd<br />
Övriga aspekter som myndigheten tar hänsyn till vid sina överväganden<br />
är<br />
•<strong>för</strong>skjutningar i arbetslivets efterfrågan på kompetens mellan branscher<br />
och inom branscher<br />
•befintligt utbildningsutbud inom utbildningsområde/inriktningar eller<br />
geografiskt<br />
•hur efterfrågan av en kompetens skiftar nationellt respektive regionalt<br />
•myndighetens bedömning av anordnarens <strong>för</strong>utsättningar att bedriva<br />
den utbildning ansökan avser, där ett av underlagen kan vara<br />
resultat av tidigare tillsyn<br />
•tidigare resultat av utbildningarna (andel av de studerande som fått<br />
ett arbete inom målyrket)<br />
11
12<br />
1
2 Motsvarar Svensk utbildningsnomenklaturs<br />
(SUN) inriktning 481a (Systemvetenskap och<br />
programvaruteknik), 481x (Annan utbildning i<br />
datavetenskap och systemvetenskap), 489z<br />
(Data, övrig eller ospecificerad utbildning).<br />
SUN är en standard <strong>för</strong> klassificering av<br />
enskilda utbildningar och används i den<br />
officiella statistiken över befolkningens<br />
utbildningsnivå och inriktning.<br />
Data och IT<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och<br />
bedömning av framtida behov av utbildningar med inriktning mot<br />
nedanstående kompetenser inom området data och IT. 2<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB<br />
samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från arbetslivet,<br />
<strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på utbildade.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån befintlig volym med hänsyn till<br />
redan startade och beviljade utbildningar samt antal examinerade<br />
som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och med januari<br />
2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat bilaga på<br />
www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
De faktorer som påverkar framtida behov av utbildade inom utbildningsområdet<br />
är främst den ökande datoriseringen inom många olika<br />
branscher och den snabba utvecklingen av tekniken. Arbetslivets<br />
efterfrågan på kompetens inom data och IT är starkt konjunkturberoende<br />
men trots det bedöms efterfrågan öka kontinuerligt. Det<br />
är dock en utmaning <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>, liksom <strong>för</strong> andra utbildningsformer<br />
som erbjuder data och ITutbildningar, att hänga med i<br />
den snabba utvecklingen och att identifiera vilka kompetenser som<br />
efterfrågas och vilka som tappar i efterfrågan.<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
Utbildningsområdet data och IT inom <strong>yrkeshögskolan</strong> är mycket<br />
heterogent. I dagsläget finns det 82 pågående utbildningar. Dessa är<br />
<strong>för</strong>delade på följande inriktningar: Systemvetenskap och programvaruteknik,<br />
annan utbildning inom datavetenskap och systemvetenskap<br />
till exempel spel och mediautbildningar samt data, övrig ospecificerad<br />
utbildning till exempel systemadministration, hälsoinformatik och<br />
ITsäkerhet.<br />
I den senaste ansökningsomgången hösten 2009 beviljades<br />
20 utbildningar av 66 ansökningar inom data och ITområdet. De<br />
ansökningar som avslogs bedömdes innehålla allt<strong>för</strong> breda utbildningskoncept.<br />
Förhållandet mellan <strong>för</strong>kunskapskrav, utbildningens<br />
längd och innehåll och de yrkesroller som utbildningen <strong>för</strong>väntades<br />
leda till bedömdes inte vara realistiska. Andra skäl var att utbildningen<br />
redan ges på högskolan i tillräcklig omfattning och passar den<br />
13
3 Examensgraden är framräknad utifrån den<br />
faktiska examensgraden perioden 20082009<br />
(antal antagna 2008–2009/antal examinerade<br />
20082009) och har applicerats på antagna<br />
och beviljade framtida platser <strong>för</strong> att beräkna<br />
framtida <strong>för</strong>väntat antal examinerade.<br />
Antagna är de studerande som är kvar tre<br />
veckor efter start.<br />
4 Högskolelagen 1 kap, 2–3§. (SFS<br />
1992:1434)<br />
5 Lag (2009:128) om <strong>yrkeshögskolan</strong>, 6§<br />
1–2.<br />
14<br />
utbildningsformen bättre än <strong>yrkeshögskolan</strong> eller att ansökan inte<br />
kunde påvisa tillräcklig arbetsmarknadsrelevans.<br />
Huvuddelen av de studerande examineras från tvååriga utbildningar<br />
vilket är en följd av att de flesta Kyutbildningarna inom data<br />
och ITområdet är tvååriga. Totalt har antalet examinerade ökat de<br />
senaste fyra åren från 306 år 2006 till 555 år 2009. Examensgraden 3<br />
är dock låg inom alla inriktningarna då strax under hälften av de<br />
antagna studerande tar examen. Lägst examinationsgrad har den<br />
treåriga utbildningen inom Systemvetenskap och programvaruteknik<br />
där inte ens två av tio studeranden slut<strong>för</strong> sin utbildning och tar ut<br />
examen. Det behöver dock inte bero på att de studerande är omotiverade<br />
eller att utbildningen är dålig. Det kan också bero på att de<br />
studerande får arbete innan de har avslutat sin utbildning. De avhopp<br />
som sker från utbildningarna sker i regel precis i slutet av utbildningen<br />
och antalet utbildade som kommer ut på arbetsmarknaden är<br />
troligtvis större än det totala antalet som tar ut examen.<br />
De utbildningar som pågår under våren 2010 samt de utbildningar<br />
som är beviljade men ännu ej startade ska enligt prognosen utexaminera<br />
minst 500 studeranden per år 2010–2012. Prognosen visar<br />
sedan en något lägre siffra <strong>för</strong> perioden 2013–januari 2014, vilket beror<br />
på att de kommande två ansökningsomgångarna påverkar antalet<br />
examinerade under 2012 och fram<strong>för</strong>allt under perioden 2013–januari<br />
2014. Det är högst troligt att ansökningsomgången hösten 2010 innebär<br />
att utbildningar beviljas där de studerande tar examen senare<br />
under 2014 och i början av 2015. Förutsatt att samma antal utbildningsplatser<br />
beviljas varje år skjuts den prognostiserade nedgången<br />
ett år framåt.<br />
Närliggande utbildningsformer<br />
De flesta utbildningarna inom data och IT finns i dag inom högskolan<br />
och en del av dem kan konkurrera med <strong>yrkeshögskolan</strong>s utbildningar.<br />
En grundläggande skillnad mellan högskoleutbildningar och<br />
yrkeshögskoleutbildningar är att en högskoleutbildning ska vila på<br />
vetenskaplig eller konstnärlig grund och på beprövad erfarenhet.<br />
Verksamheten på en högskola ska bedrivas så att det finns ett nära<br />
samarbete mellan forskning och utbildning. 4 En yrkeshögskoleutbildning<br />
ska ha sin grund i kunskap som genererats dels i produktionen<br />
av varor och tjänster, dels i vetenskap och utformas så att en hög<br />
kvalitet och yrkesrelevans nås. 5 Utbildningen ska bedrivas i nära<br />
samarbete med arbetslivet.<br />
Med dessa utgångspunkter i åtanke är det viktigt att veta vilken<br />
kompetens arbetsgivarna efterfrågar <strong>för</strong> att få olika arbetsuppgifter<br />
ut<strong>för</strong>da på bästa sätt. Efterfrågar de en <strong>för</strong>djupad teoretisk och<br />
vetenskapligt <strong>för</strong>ankrad kompetens eller efterfrågar de något mindre<br />
teoretisk kompetens och mer praktiskt kompetens?<br />
Av de yrken inom data och IT som vi redogör <strong>för</strong> närmare i<br />
beskrivningen av arbetsmarknaden i kapitlet nedan, passar <strong>yrkeshögskolan</strong><br />
bra <strong>för</strong> att utbilda till yrken med mycket praktiska<br />
arbetsuppgifter som till exempel datatekniker och dataoperatör,
6 IT24: Framtidens itkonsult – en praktisk<br />
problemlösare på plats, (20100309); IT24:<br />
Lexicon känner av konsultsug i Skåne (2010<br />
0205), IT24: Här ska det anställas (201002<br />
02), IT24: Skriker efter Sharepointkonsulter<br />
(20100226); IT24: “Itkonsult ett tomt begrepp”<br />
(20100322) IT24: Håller uppgången<br />
i sig? Ja! (20100225), ITTjänsteindikatorn<br />
Q1 (2010)<br />
systemadministratör och nätverkstekniker. När det gäller programmerare<br />
och systemerare så räknas dessa yrken oftast till de yrken<br />
som kräver teoretiskt specialistkompetens inom teknik och datavetenskap.<br />
Sådana utbildningar passar i regel bäst inom universitet<br />
och högskola som kan erbjuda längre utbildningar med bredare<br />
och djupare teoretiskt innehåll. Samtidigt finns det också behov av<br />
programmerare och systemerare med yrkeshögskoleutbildning med<br />
specialisering mot en viss tillämpning. Dessa utbildningar ger kunskaper<br />
och färdigheter som är närmare kopplade till de tillämpningar/<br />
program som används på arbetsmarknaden. De programmeringsutbildningar<br />
som hittills har bedömts passa inom <strong>yrkeshögskolan</strong> har<br />
t.ex. varit webbutvecklare.<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
Det är svårt att säga något säkert om data och ITbranschens framtidsutsikter<br />
och kompetensbehov. Det är en bransch som utvecklas<br />
snabbt teknologiskt och som påverkas tidigt av <strong>för</strong>ändringar i samhällsekonomin.<br />
Nya yrken, yrkesbenämningar och kompetensbehov<br />
uppstår lika fort som gamla <strong>för</strong>svinner. Under <strong>för</strong>sta kvartalet 2010<br />
pekar dock allt på att den generella nedgången har vänt och att<br />
den närmaste framtiden ser positiv ut <strong>för</strong> ITbranschen. Artiklar från<br />
datortidningarna IT24 och Computer Sweden som behandlar arbetsmarknaden<br />
och kompetensbehovet i branschen pekar på att efterfrågan<br />
på data och ITkompetens kommer att öka under 2010. 6<br />
När det gäller Telecombranschen är den närmsta framtiden fortfarande<br />
osäker. Det finns tecken på att även 2010 blir ett svårt år <strong>för</strong><br />
branschen. Telekombranschen har gjort en oväntad negativ vändning.<br />
I <strong>för</strong>ra kvartalet spådde branschen en uppgång i efterfrågan på<br />
telekomkonsulter, men nu har efterfrågan minskat.<br />
International Data Corporation (IDC) har gjort en undersökning<br />
bland IT och Telekom<strong>för</strong>etagens 900 medlemmar, med drygt 120<br />
svaranden. Enligt undersökningen finns ett underskott inom följande<br />
kompetensområden: Affärsutvecklare, Itarkitekter, Projektledare,<br />
Produkt eller systemutvecklare.<br />
Computer world listar flera efterfrågade kompetenser när nya system<br />
och projekt blir främsta drivkraften <strong>för</strong> nyrekryteringar. Programmering<br />
och utveckling hamnar högt upp på rekryteringslistan. Det<br />
blir också ökad efterfrågan på utvecklare som både kan fungera som<br />
affärsanalytiker och projektledare. Likaså efterfrågas projektledare<br />
som <strong>för</strong>står både tekniken och hur den påverkar affärerna. Andra<br />
kompetenser som efterfrågas är: Helpdesk och teknisk supportpersonal,<br />
nätverksexperter och säkerhetsspecialister.<br />
Enligt Almega är den största arbetsmarknaden <strong>för</strong> kvalificerade<br />
ITyrkesutbildningar inom IT:s olika användarbranscher; bank och<br />
finans, <strong>för</strong>etagstjänster, media, industri, transport/logistik, handel<br />
och resebranschen.<br />
15
7 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008<br />
8 En person klassas som etablerad på<br />
arbetsmarknaden om denne under 2006<br />
hade en arbetsinkomst som översteg 175<br />
400 kronor, var sysselsatt enligt definitionen<br />
i SCB:s sysselsättningsregister, inte hade<br />
några händelser som indikerade arbetslöshet<br />
eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt<br />
inte var definierad som studerande.<br />
9 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) På längre sikt – KYstudenter på<br />
arbetsmarknaden – Etablering på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> KYstudenter tre år efter<br />
examen<br />
16<br />
Samspelet människa – teknik bedöms av branschen som det viktiga<br />
området, medan uppgifter som programmering, ”att knacka kod”, i<br />
allt större utsträckning flyttas utomlands.<br />
Examinerades sysselsättning och<br />
etableringsgrad<br />
I den senaste uppföljningen som Yhmyndigheten genom<strong>för</strong>t av<br />
Kystuderandes sysselsättning ett år efter examen visade det sig att<br />
studerande från data/ITområdet låg under genomsnittet avseende<br />
andel som hade ett arbete eller drev eget <strong>för</strong>etag efter examen. 7<br />
Däremot angav relativt många, drygt sju av tio av dem som arbetar,<br />
att de arbetar inom det område som utbildningen var inriktad mot.<br />
Data och IT är ett område där resultaten visar på en minskning i<br />
andelen i arbete 2009 jäm<strong>för</strong>t med 2008. I undersökningen från 2008<br />
hade nära nio av tio utexaminerade angivit att de hade arbete eller<br />
drev eget <strong>för</strong>etag. År 2009 hade denna andel sjunkit till cirka åtta av<br />
tio. Dessa resultat är ändå bättre än de resultat som framkom i en<br />
studie av etablering på arbetsmarknaden tre år efter examen som<br />
Kymyndigheten genom<strong>för</strong>t av studerande som examinerades från<br />
en kvalificerad yrkesutbildning 2002 och 2003. I denna studie var 58<br />
procent av de examinerade från data och ITutbildningar etablerade 8<br />
på arbetsmarknaden tre år efter sin examen, dvs. 2005 respektive<br />
2006. Den relativt låga etableringsgraden <strong>för</strong>klaras i denna studie av<br />
den drastiskt minskade efterfrågan på arbetskraft inom data och IT<br />
efter det att ITbranschen gick ner i början av 2000talet. 9<br />
Både uppföljningen som Yhmyndigheten gjort och de analyser<br />
som Arbets<strong>för</strong>medlingen presenterar i sin yrkeskompass tyder på att<br />
etableringen <strong>för</strong> nyutexaminerade har varit svår under 2009 jäm<strong>för</strong>t<br />
med åren <strong>för</strong>e konjunkturnedgången.<br />
Högskoleverkets uppföljningsrapport om etableringen på arbetsmarknaden<br />
2007 <strong>för</strong> studenter examinerade 2005/06 visar på<br />
en trend att ju högre utbildning desto högre etableringsgrad. Högst<br />
ligger civilingenjörer med datainriktning på 90 procents etablering.<br />
Därefter kommer de som har en magisterexamen inom informatik,<br />
data eller systemvetenskap på 84 procent, sedan kommer högskoleingenjören<br />
på 83 procent och lägst etableringsgrad har de med en<br />
kandidatexamen inom informatik, data eller systemvetenskap på 78<br />
procent. Det påpekas också i <strong>rapporten</strong> att av olika grupper som tar<br />
ut en generell examen tillhörde de som avlagt en magisterexamen<br />
med huvudämnena informatik/data och systemvetenskap dem som<br />
hade högst etablering på arbetsmarknaden.<br />
Resultaten i de olika etableringsstudierna tyder på att Kystudenter<br />
inom data och IT har haft något svårare att etablera sig på arbetsmarknaden<br />
efter ITkrisen i början av 2000talet jäm<strong>för</strong>t med sina<br />
studentkollegor med högskolexamen.<br />
Antalet beviljade utbildningsplatser till Kyutbildningarna inom<br />
data och IT har minskats under senare år som en konsekvens av den<br />
låga etableringsgraden <strong>för</strong> flera av utbildningarna inom området. De
10 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
11 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
senaste två åren, 2008 och 2009, är sysselsättningen <strong>för</strong> dem med<br />
en Kyexamen inom Data och IT i höjd med dem med högskoleexamen<br />
2007 (90 respektive 80 procent), vilket kan tyda på att dimensioneringen<br />
är i bättre balans i dagsläget.<br />
SCB:s yrkesregister visar på en jämn ålders<strong>för</strong>delning bland<br />
yrkesverksamma i data och ITyrken. 10 Ingen av yrkeskategorierna<br />
kommer att ha några stora pensionsavgångar de närmaste åren. Till<strong>för</strong>seln<br />
av yngre yrkesverksamma är också jämn enligt yrkesregistret.<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens<br />
och bedömning av framtida<br />
utbildningsbehov<br />
Nedan beskrivs arbetslivets efterfrågan på kompetens utifrån en<br />
övergripande indelning i data och ITyrken som är överensstämmande<br />
med Arbets<strong>för</strong>medlingens och SCB:s yrkesindelning, dvs.<br />
Standard <strong>för</strong> Svensk Yrkesklassificering 1996 (SSYK96). De mer<br />
specialiserade inriktningar som finns inom Ky/Yh finns det ännu<br />
ingen liknande information om. Vår utgångspunkt är ändå att de<br />
flesta av inriktningarna inom Ky/Yh går att sortera in under någon av<br />
nedanstående yrkesbenämningar. Den senaste uppföljningen av Kystudenters<br />
etablering på arbetsmarknaden visade att det vanligaste<br />
yrket bland dem som examinerats från en Kyutbildning 2002 och<br />
2003 är datatekniker och dataoperatörer följt av dataspecialister och<br />
<strong>för</strong>säljare/demonstratörer.<br />
Datatekniker (nätverkstekniker)<br />
Arbetsmarknaden <strong>för</strong> datatekniker har <strong>för</strong>sämrats det senaste året<br />
och arbetslösheten har ökat <strong>för</strong> denna yrkesgrupp. Trots detta är<br />
arbetslösheten bland datatekniker lägre än genomsnittet <strong>för</strong> samtliga<br />
andra yrkesgrupper. Även om arbetsmarknaden sannolikt blir bättre<br />
framöver och att jobben ökar, så ser man en risk att rationaliseringar<br />
kommer att hålla tillbaka ökningstakten. 11<br />
Systemerare och programmerare<br />
Efterfrågan på systemerare och programmerare minskade kraftigt<br />
under senaste lågkonjunkturen. Arbetslösheten ökade markant men<br />
den var ändå lägre än genomsnittet <strong>för</strong> samtliga andra yrken. I början<br />
av 2010 pekar allt på att efterfrågan ökar igen. För programmerare<br />
och systemerare med både utbildning och erfarenhet ser arbetsmarknaden<br />
bra ut både på kort och på lång sikt. Som det ser ut idag<br />
utbildas det <strong>för</strong> få systemerare och programmerare <strong>för</strong> att täcka<br />
arbetsmarknadens behov. Detta gäller både systemerare/programmerare<br />
med universitetsutbildning och de med mer tillämpad yrkeshögskoleutbildning.<br />
17
18<br />
Övriga dataspecialister<br />
Enligt SSYK96 finns yrkesbenämningar som ADButredare, Säkerhetsansvarig<br />
och ITanalytiker under denna yrkeskod. I Arbets<strong>för</strong>medlingens<br />
yrkeskompass, som är något mer uppdaterad vad gäller<br />
yrkesbenämningar, så hittar vi följande näraliggande yrkesbenämningar:<br />
ITstrateg som också ibland kallas Datastrateg samt ITsamordnare.<br />
Efterfrågan på ITspecialister som ITstrateger minskade kraftigt<br />
under senaste lågkonjunkturen. Arbetslösheten ökade markant men<br />
den var ändå lägre än genomsnittet <strong>för</strong> samtliga andra yrken. I början<br />
av 2010 pekar allt på att efterfrågan ökar igen. För ITspecialister<br />
med både utbildning och erfarenhet ser arbetsmarknaden bra ut<br />
både på kort och på lång sikt. Som det ser ut idag utbildas det <strong>för</strong> få<br />
ITstrateger <strong>för</strong> att täcka arbetsmarknadens behov.<br />
Arbetslösheten inom data och ITyrken har ökat under 2009 men<br />
har ändå inte legat lika högt som genomsnittet <strong>för</strong> samtliga yrken i<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingens analyser. Undantaget är serviceteknikerna som<br />
har legat på genomsnittlig nivå. Nu när arbetslösheten minskar <strong>för</strong><br />
yrkesgrupperna inom data och IT visar samma analyser att minskningen<br />
går långsammare <strong>för</strong> serviceteknikerna.<br />
Almega påpekar att även om många yrkesroller i ITbranschen<br />
kräver högskoleutbildningar så har Kyutbildningarna uppskattats av<br />
branschen och lett till många rekryteringar speciellt i perioder när<br />
kompetensbristen varit särskilt stor. De uppskattas särskilt <strong>för</strong> att de<br />
är snabbt inne i och produktiva i sina yrkesroller.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka.
12 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag som<br />
påbörjas från och med 100101.<br />
Utbildningsområde Data och IT<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014 12<br />
Största värde i kartan är 946<br />
19
20<br />
2
13 Motsvarar Svensk utbildningsnomenklaturs<br />
(SUN) inriktning 34 (Företagsekonomi,<br />
handel och administration). SUN är en<br />
standard <strong>för</strong> klassificering av enskilda utbildningar<br />
och används i den officiella statistiken<br />
över befolkningens utbildningsnivå och<br />
inriktning.<br />
Ekonomi,<br />
administration och<br />
<strong>för</strong>säljning<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och<br />
bedömning av framtida behov av utbildningar med inriktning mot<br />
nedanstående kompetenser inom området Ekonomi, administration<br />
och <strong>för</strong>säljning. 13<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB<br />
samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från arbetslivet,<br />
<strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på utbildade.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån befintlig volym med hänsyn till<br />
redan startade och beviljade utbildningar samt antal examinerade<br />
som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och med januari<br />
2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat bilaga på<br />
www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
Tjänstesektorn är idag den snabbast växande exportbranschen.<br />
Internationaliseringen innebär att konkurrensen ökar och att kompetensbehoven<br />
<strong>för</strong>ändras. En bransch som är i snabb <strong>för</strong>ändring är<br />
handelsbranschen. Handels<strong>för</strong>etagen blir allt större genom kedjebildningar<br />
och distributionskanalerna blir fler särskilt när näthandeln<br />
växer snabbt. En tydlig utveckling har skett de senare åren mot ökad<br />
nischning. Ytterligare en trend är att handeln blir allt mer teknikintensiv,<br />
både genom datorisering och genom tekniklösningar av kassasystem<br />
etc.<br />
Enligt branschorganisationerna inom redovisning och beskattning<br />
<strong>för</strong>väntas <strong>för</strong>slaget om en frivillig revision <strong>för</strong> små aktiebolag att<br />
öka efterfrågan på den kompetens som <strong>yrkeshögskolan</strong> utbildar <strong>för</strong>.<br />
Dessutom <strong>för</strong>väntas stora pensionsavgångar bland revisorer, bok<strong>för</strong>ings<br />
och redovisningsadministratörer, andelen anställda i åldern<br />
55–64 år i dessa yrkesgrupper är 30 procent och mer.<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen bedömer att det kommer att råda stor konkurrens<br />
på arbetsmarknaden <strong>för</strong> inköpare under det kommande året,<br />
men att det finns regionala och branschmässiga skillnader.<br />
När det gäller arbetsmarknaden <strong>för</strong> <strong>för</strong>etagssäljare har den visat<br />
en långsiktig tillväxt, men efterfrågan minskade under <strong>för</strong>ra året. På<br />
fem till tio års sikt väntas möjligheterna att få jobb vara medelgoda<br />
21
14 Examensgraden är framräknad utifrån den<br />
faktiska examensgraden perioden 20082009<br />
(antal antagna 2008 2009/antal examinerade<br />
20082009) och har applicerats på antagna<br />
och beviljade framtida platser <strong>för</strong> att beräkna<br />
framtida <strong>för</strong>väntat antal examinerade.<br />
Antagna är de studerande som är kvar tre<br />
veckor efter start.<br />
22<br />
till goda. Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens bedömning kommer det fortfarande<br />
att saknas arbetssökande med rätt kvalifikationer till en del av<br />
de lediga jobben.<br />
Arbetsmarknaden <strong>för</strong> marknads<strong>för</strong>are bedöms vara mättad. Branschen<br />
är mycket konjunkturkänslig och konkurrensen <strong>för</strong> yrken inom<br />
reklam och marknads<strong>för</strong>ing är stor. Däremot bedömer Arbets<strong>för</strong>medlingen<br />
att det kommer att vara bättre balans på marknaden om ca<br />
fem år.<br />
Det har funnits en relativt stor utbildningsvolym med inriktning<br />
mot ledarskap inom tidigare Kyutbildningar. <strong>Myndigheten</strong> anser att<br />
utbildningar med inriktning mot ledarskap bör bygga på relevant<br />
arbetslivserfarenhet och en tydlig koppling till ett branschområde.<br />
När det gäller entreprenörskap är detta ett inslag som ska genomsyra<br />
alla utbildningar. Entreprenörskap är ett sätt att <strong>för</strong>hålla sig till<br />
arbetsuppgifterna, inte en egen profession.<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
Utbildningsområdet är det största mätt i antal studerande. Antalet<br />
Ky och Yhutbildningar inom utbildningsområdet, som pågick någon<br />
gång under 2009, var 208 stycken med totalt närmare 12 000 studerande.<br />
Utbildningarna var huvudsakligen inriktade mot inköp och<br />
<strong>för</strong>säljning, redovisning och beskattning, läkarsekreterare/vårdadministratörer,<br />
marknads<strong>för</strong>ing samt ledarskapsutbildningar inom detaljhandeln.<br />
Det fanns även ett mindre antal utbildningar med inriktning<br />
mot personaladministration, allmän ekonomiutbildning, bank samt<br />
löneadministratörer. Logistikutbildningar som finns är inriktade mot<br />
transport och återfinns under det utbildningsområdet.<br />
Den genomsnittliga examensgraden 14 <strong>för</strong> <strong>hela</strong> utbildningsområdet<br />
är cirka 71 procent, vilket är högre än den genomsnittliga examineringsgraden,<br />
66 procent, <strong>för</strong> samtliga utbildningar. Troligtvis är<br />
antalet studeranden som kommer ut på arbetsmarknaden högre än<br />
antalet examinerade eftersom merparten av de som inte tar ut en<br />
examen är kvar till senare delen av utbildningen. I dagsläget har dock<br />
myndigheten inga uppgifter om i vilken utsträckning de som inte tar<br />
examen ändå får arbete inom det yrke utbildningen avser.<br />
Det genomsnittliga antalet sökande per plats 2009 inom utbildningsområdet<br />
var 4,0, vilket är något högre jäm<strong>för</strong>t med snittet totalt<br />
<strong>för</strong> alla utbildningsområden (3,8).<br />
Utbildningar inom ekonomi, personaladministration/HR (Human<br />
Resource), marknads<strong>för</strong>ing etc. finns även på många universitet och<br />
högskolor i Sverige. Branschorganisationerna <strong>för</strong> redovisningskonsulter<br />
har också vidareutbildningar <strong>för</strong> de som genomgått en eftergymnasial<br />
utbildning och har yrkeserfarenhet. Vidareutbildningarna<br />
syftar främst till auktorisation eller diplom. Inom HRområdet finns en<br />
mängd privata utbildningsanordnare som anordnar kortare utbildningar.
15 Regeringen prop. 2009/2010:204 En frivillig<br />
revision<br />
16 Sveriges redovisningskonsulter, SRF<br />
17 SCB (2009) Trender och prognoser 2008<br />
befolkningen utbildningen arbetsmarknaden<br />
med sikte på år 2030 samt SCB (2010) Länens<br />
arbetsmarknad – befolkning, näringsliv,<br />
yrken och framtida pensionsavgångar<br />
18 Med adekvat utbildning menas att den<br />
till nivå och inriktning stämmer överens med<br />
yrkets krav.<br />
19 SCB (2010) Länens arbetsmarknad –<br />
befolkning, näringsliv, yrken och framtida<br />
pensionsavgångar<br />
20 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010), Arbetslöshetsstatistik<br />
mars 2009–mars 2010, bearbetad<br />
statistik av antal arbetslösa inom utbildningsområden,<br />
SUN 3siffernivå.<br />
21 Avser Standard <strong>för</strong> svensk yrkesklassificering<br />
(SSYK) 34153416, 34183419, 3433,<br />
4112,4120 och till viss del även 2411, 2413<br />
och 2419)<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
I april 2010 lämnade regeringen en proposition med <strong>för</strong>slag om en<br />
frivillig revision <strong>för</strong> små aktiebolag. 15 I den <strong>för</strong>eslås att små privata<br />
aktiebolag ska få välja om bolaget ska ha en revisor eller inte. Förslaget<br />
syftar till att aktiebolagen så långt som möjligt ska få avgöra<br />
vilka tjänster de behöver <strong>för</strong> sin organisation och <strong>för</strong>valtning. Enligt<br />
branschorganisationerna inom redovisning och beskattning 16 <strong>för</strong>väntas<br />
avregleringen att öka efterfrågan på den kompetens som<br />
<strong>yrkeshögskolan</strong> utbildar <strong>för</strong>. Företagen kommer även fortsättningsvis<br />
att behöva utarbeta underlag bl.a. in<strong>för</strong> kreditgivning men <strong>för</strong>slaget<br />
öppnar upp <strong>för</strong> <strong>för</strong>etagen att själva bestämma vilka typer av redovisningstjänster<br />
som de behöver, vilket skulle kunna öka möjligheterna<br />
<strong>för</strong> tjänster som tillhandahålls av redovisningsekonomer.<br />
Tjänstesektorn är idag den snabbast växande exportbranschen.<br />
Internationaliseringen innebär att konkurrensen ökar och därmed<br />
<strong>för</strong>ändras även kompetensbehoven. En bransch som är i snabb<br />
<strong>för</strong>ändring är handelsbranschen. Handels<strong>för</strong>etagen blir allt större<br />
genom kedjebildningar och internationaliseringar. Handelns kanaler<br />
blir fler och näthandeln växer snabbt. En tydlig utveckling har skett<br />
de senare åren mot ökad nischning. Ytterligare en trend är att handeln<br />
blir allt mer teknikintensiv, både genom datorisering och genom<br />
tekniklösningar av kassasystem etc.<br />
Sysselsättning, arbetslöshet och pensionsavgångar<br />
Tjänstesektorn sysselsätter cirka 3,4 miljoner personer varav 1,8<br />
miljoner i den privata sektorn. Av det totala antalet arbetade timmar<br />
står tjänstesektorn <strong>för</strong> cirka 42 procent. Enligt SCB beräknas antalet<br />
sysselsatta fram till 2030 inom <strong>för</strong>etagstjänster fortsätta att öka<br />
medan de finansiella tjänsterna däremot beräknas minska. Exempel<br />
på <strong>för</strong>etagstjänster som ökat kraftigt är konsultverksamhet avseende<br />
datasystem, <strong>för</strong>etagsorganisation, administration och ekonomi samt<br />
teknisk konsultverksamhet. Även andra delar av den privata tjänstesektorn<br />
bedöms växa exempelvis handeln. 17<br />
Andelen med adekvat utbildning 18 varierar mellan olika yrkesgrupper.<br />
Andel med adekvat utbildning inom yrkena ekonomer, jurister,<br />
säljare m.fl. ligger på dryga 70 procent. 19<br />
Arbetslösheten inom <strong>för</strong>etagsekonomi, handel, administration har<br />
enligt uppgifter från Arbets<strong>för</strong>medlingen ökat med cirka 14 procent<br />
mellan mars 2009 och mars 2010. Antalet arbetslösa inom inköp,<br />
<strong>för</strong>säljning och distribution hade ökat med cirka 11 procent motsvarande<br />
period. 20<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingens generella bedömning är att konkurrens om<br />
jobben är hård inom området.<br />
Andelen i åldersgruppen 55–64 år, de som <strong>för</strong>väntas gå i pension<br />
inom de närmaste tio åren, ligger i genomsnitt på cirka 24 procent<br />
<strong>för</strong> de yrkesgrupper som <strong>yrkeshögskolan</strong> utbildar <strong>för</strong>. 21 Inom vissa yrkesgrupper<br />
är pensionsavgångarna betydligt högre, t.ex. <strong>för</strong> revisorer<br />
23
22 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008.<br />
23<strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) – På längre sikt – KYstudenter<br />
på arbetsmarknaden – Etablering på<br />
arbetsmarknaden <strong>för</strong> KYstudenter tre år<br />
efter examen<br />
24 En person klassas som etablerad på<br />
arbetsmarknaden om denne under 2006<br />
hade en arbetsinkomst som översteg 175<br />
400 kronor, var sysselsatt enligt definitionen<br />
i SCB:s sysselsättningsregister, inte hade<br />
några händelser som indikerade arbetslöshet<br />
eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt<br />
inte var definierad som studerande.<br />
25 Högskoleverket (2009) Etableringen på<br />
arbetsmarknaden – examinerade 2005/06<br />
(Rapport 2009:28 R)<br />
26 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
27 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
24<br />
och bok<strong>för</strong>ings och redovisningsadministratörer där ligger andelen<br />
på 30 procent och mer. Detta kan jäm<strong>för</strong>as med <strong>för</strong> marknadsanalytiker/marknads<strong>för</strong>are<br />
där andelen äldre är cirka 13 procent. I den<br />
äldre åldersgruppen finns en större andel som endast har en högsta<br />
utbildning på <strong>för</strong> eller gymnasial nivå medan en större andel bland<br />
yngre har en eftergymnasial utbildning som högsta utbildning.<br />
Examinerades sysselsättning och etableringsgrad<br />
<strong>Myndigheten</strong>s studie av examinerades sysselsättning året efter<br />
avslutad utbildning visar att cirka åtta av tio examinerade från ekonomi<br />
och <strong>för</strong>säljningsområdet fick arbete inom ett år efter examen<br />
och cirka sex av tio hade ett arbete som helt eller till största delen<br />
motsvarade utbildningens inriktning. 22 En uppföljning av examinerades<br />
etablering på arbetsmarknaden tre år efter examen <strong>för</strong> dem som<br />
examinerades 2002 respektive 2003 visar att examinerade från detta<br />
utbildningsområde hamnar på fjärde plats, av totalt elva utbildningsområden.<br />
23 Cirka sju av tio som genomgått en utbildning inom ekonomiområdet<br />
bedömdes vara etablerad på arbetsmarknaden, jäm<strong>för</strong>t<br />
med genomsnittet på dryga 60 procent. 24 Detta kan jäm<strong>för</strong>as med<br />
etableringsgraden <strong>för</strong> de ekonomer/samhällsvetare som examineras<br />
från högskola eller universitet, som ligger på cirka 80 procent. 25<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens<br />
och myndighetens bedömning av<br />
utbildningsbehov<br />
Redovisnings- och beskattningsutbildningar samt övriga ekonomiutbildningar<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen är arbetsmarknaden <strong>för</strong> revisorer fortsatt<br />
god. Det bedöms råda brist på revisorer och arbetslösheten inom yrket<br />
är mycket låg. Även på fem till tio års sikt <strong>för</strong>väntas konkurrensen<br />
om jobben vara liten eftersom tillskottet av utbildade inom yrket inte<br />
fullt ut bedöms motsvara rekryteringsbehoven. 26<br />
Arbets<strong>för</strong>emedlingen anger att rationaliseringar gjort att många<br />
som tidigare arbetade inom ekonomi och administrationsområdet<br />
överflödiga. Samtidigt bedömer de att det kan finnas ett visst behov<br />
av personer med specialkunskaper gällande redovisning, lönehantering<br />
osv. Arbetsuppgifterna blir bredare och detta kräver ökad<br />
kompetens.<br />
Arbetslösheten <strong>för</strong> redovisningsekonomer är låg och det bedöms<br />
råda viss brist på främst yrkeserfaren arbetskraft. Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen<br />
är konkurrensen om jobben liten <strong>för</strong> den kategorin. Rekryteringsbehoven<br />
varierar dock i stor utsträckning med konjunkturen.<br />
På fem till tio års sikt bedöms möjligheterna till arbete som redovisningsekonom<br />
vara medelgoda. 27
28 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
29 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
30 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
31 www.expowera.se, SACO Välja yrke samt<br />
www.folkhogskola.nu<br />
32 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka när det gäller<br />
utbildningar till redovisningsekonom.<br />
När det gäller övriga ekonomiinriktningar bedömer myndigheten<br />
att det inte finns en lika tydlig efterfrågan var<strong>för</strong> volymen inte<br />
bör öka.<br />
Inköps-, <strong>för</strong>säljnings- och marknads<strong>för</strong>ingsutbildningar<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen har efterfrågan på inköpare avtagit något<br />
under de senaste två åren. Arbetslösheten har ökat kraftigt under<br />
2009, men är fortfarande lägre än genomsnittet. Arbets<strong>för</strong>medlingen<br />
bedömer att det kommer att råda stor konkurrens på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> inköpare under det kommande året, men att det finns regionala<br />
och branschmässiga skillnader. Det ställs ofta krav på högskoleutbildning,<br />
helst i kombination med <strong>för</strong>handlingsvana. 28<br />
Behovet av inköpare bedöms dock öka något på längre sikt. En<br />
anledning är de mycket stora pensionsavgångarna från yrket. Inköpare<br />
bedöms ha medelgoda möjligheter till arbete. Möjligheten att finna<br />
ett arbete inom yrket skiljer sig en hel del mellan olika år beroende på<br />
konjunkturläge. 29<br />
När det gäller arbetsmarknaden <strong>för</strong> <strong>för</strong>etagssäljare har den visat<br />
en långsiktig tillväxt, men efterfrågan minskade under <strong>för</strong>ra året.<br />
Även om många branscher upplevt en vändning under slutet av<br />
2009 har arbetsmarknaden <strong>för</strong> <strong>för</strong>etagssäljare ännu inte vänt tydligt.<br />
Det beror bland annat på rationaliseringar och ett successivt ändrat<br />
yrkesinnehåll. Möjligheterna till arbete under det kommande året<br />
kommer att vara medelgoda, men med regionala och branschmässiga<br />
variationer. På fem till tio års sikt väntas möjligheterna att få jobb<br />
vara medelgoda till goda.<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens bedömning kommer det fortfarande<br />
att saknas arbetssökande med rätt kvalifikationer till en del av de<br />
lediga jobben. Det innebär att möjligheten att finna ett arbete inom<br />
yrket är relativt god om man har <strong>för</strong>säljningsvana i kombination med<br />
högskoleutbildning eftersom rollen blir alltmer kvalificerad. 30<br />
När det gäller området marknads<strong>för</strong>ing bedöms marknaden vara<br />
relativt mättad på marknads<strong>för</strong>are. Branschen är mycket konjunkturkänslig<br />
och konkurrensen <strong>för</strong> yrken inom reklam och marknads<strong>för</strong>ing<br />
är stor. Däremot kommer det att vara bättre balans på marknaden<br />
om ca 5 år. Positivt <strong>för</strong> branschen är att även den offentliga sektorn i<br />
högre utsträckning börjat anlita marknads<strong>för</strong>are. 31<br />
Andelen i åldern 55–64 år skiljer sig åt mellan de olika yrkena.<br />
Marknads<strong>för</strong>are har en betydligt lägre andel som <strong>för</strong>väntas gå i pension<br />
de närmaste åren jäm<strong>för</strong>t med <strong>för</strong>etagssäljare som ligger på 16<br />
procent och inköpare på cirka 22 procent. 32<br />
Signaler från Svenskt näringsliv och Företagarna visar att det finns<br />
en stark efterfrågan på kvalificerade säljare såväl inom <strong>för</strong>etag som<br />
inom parti och detaljhandeln. När det gäller mindre kvalificerade säljare<br />
som butikssäljare har myndigheten tidigare tagit ställning att det<br />
25
33 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
34 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
26<br />
behovet täcks av utbildningar inom gymnasieskolan. Säljutbildningar<br />
erbjuds inte inom högskolan vars utbud begränsas till att omfatta<br />
marknads<strong>för</strong>ing.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka när det gäller<br />
säljarutbildningar. Däremot när det gäller utbildningar till inköpare<br />
och marknads<strong>för</strong>are bör volymen inte öka.<br />
Ledarskaps- och entreprenörskapsutbildningar<br />
Det har funnits en relativt stor utbildningsvolym med inriktning mot<br />
ledarskap inom tidigare Kyutbildningar. <strong>Myndigheten</strong> anser att<br />
utbildningar med inriktning mot ledarskap bör bygga på relevant<br />
arbetslivserfarenhet och en tydlig koppling till ett branschområde.<br />
Signaler från avslutade Kyutbildningar visar att examinerade, utan<br />
relevant yrkeserfarenhet, från sådana utbildningar tycks ha svårt att<br />
få ett arbete som motsvarar utbildningens inriktning. Det finns även<br />
ett stort antal ledarskapsutbildningar inom andra utbildningsformer.<br />
När det gäller entreprenörskap är detta ett inslag som ska genomsyra<br />
alla utbildningar. Entreprenörskap är ett sätt att <strong>för</strong>hålla sig till<br />
arbetsuppgifterna, inte en egen profession.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att denna typ av utbildningar<br />
endast kan beviljas i de fall där det finns en tydlig koppling till ett<br />
branschområde eller yrke.<br />
Personaladministration/HR<br />
Området är tämligen litet inom <strong>yrkeshögskolan</strong>. Volymen ligger på<br />
knappa 50 platser och under perioden 2013–januari 2014 kommer<br />
inga studeranden att examineras.<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass har det på senare år<br />
varit överskott av personaltjänstemän. Även det närmaste året kommer<br />
konkurrensen om jobben att vara fortsatt hård <strong>för</strong> yrkesgruppen<br />
även om det <strong>för</strong>ekommer regionala variationer. På längre sikt<br />
bedöms personaltjänstemän få mindre goda möjligheter till jobb även<br />
om arbetsmarknaden varierar mellan olika år. Samtidigt är arbetslösheten<br />
idag något lägre än genomsnittet <strong>för</strong> samtliga yrken, vilket visar<br />
att arbetsmarknaden är bättre <strong>för</strong> dem med erfarenhet från yrket. 33<br />
Cirka 20 procent av de som är anställda inom yrkeskategorin <strong>för</strong>väntas<br />
gå i pension inom tio år. 34<br />
Utbildade inom <strong>yrkeshögskolan</strong> konkurrerar med utbildade från<br />
universitet och högskolor. Efterfrågan på kompetenser inom HRområdet<br />
är svårbedömt.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att behovet behöver utredas<br />
vidare.
35 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
36 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
37 Avser antagna (kvar efter tre veckor<br />
efter start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick<br />
091221. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag<br />
som påbörjas från och med 100101.<br />
Medicinsk sekreterare/vårdadministratörer och övriga sekreterarutbildningar<br />
Under det närmaste året bedöms arbetsmarknaden <strong>för</strong> läkarsekreterare,<br />
här benämnd medicinsk sekreterare, vara i balans i stora<br />
delar av landet. Tillgången på arbetskraft stämmer ganska väl med<br />
arbetsgivarnas efterfrågan. De regionala skillnaderna är dock relativt<br />
stora, och det råder viss brist på läkarsekreterare i en del regioner. 35<br />
Enligt uppgift från Läkaresekreterar<strong>för</strong>bundet råder det brist på sådan<br />
kompetens i Skåne och Värmland. Yrket har genomgått <strong>för</strong>ändringar<br />
under senare tid och kommer enligt Läkarsekreterar<strong>för</strong>bundet<br />
troligtvis att även fortsättningsvis <strong>för</strong>ändras bl.a. beroende på ökade<br />
krav på kvalitetssäkring inom vården och utvecklingen av digitala<br />
hjälpmedel. Detta stämmer även överens med den bedömning som<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingens gör.<br />
Enligt SCB:s yrkesregister <strong>för</strong>väntas cirka 25 procent av de närmare<br />
41 000 som arbetar som läkarsekreterare eller övrig sekreterare<br />
att gå i pension inom de närmaste tio åren 36 .<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka.<br />
Utbildningsområde Ekonomi,<br />
administration och <strong>för</strong>säljning<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014 37<br />
Största värde i kartan är 3 354<br />
27
28<br />
3
38 Motsvarar Svensk utbildningsnomenklaturs<br />
(SUN) inriktning 813 (Idrott och friskvård)<br />
och 815 (Annan utbildning inom hår och<br />
skönhetsvård). SUN är en standard <strong>för</strong><br />
klassificering av enskilda utbildningar och<br />
används i den officiella statistiken över befolkningens<br />
utbildningsnivå och inriktning.<br />
Friskvård och<br />
kroppsvård<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och bedömning<br />
av framtida behov av utbildningar med inriktning mot nedanstående<br />
kompetenser inom området Friskvård och kroppsvård. 38<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB<br />
samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från arbetslivet,<br />
<strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på utbildade.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån två dimensioner, befintlig volym<br />
med hänsyn till redan startade och beviljade utbildningar samt antal<br />
examinerade som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och<br />
med januari 2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat<br />
bilaga på www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
Arbetsmarknaden <strong>för</strong> den här kategorin av tjänster är till vissa delar<br />
mycket känslig <strong>för</strong> konjunktursvängningar. Diversifieringen i utbildningsutbudet<br />
är stor och olika utbildningar kan utifrån helt olika kunskapsnivåer<br />
anses <strong>för</strong>bereda <strong>för</strong> samma yrkesroll. Andelen anställda<br />
inom relevanta yrkesgrupper har en låg andel äldre, cirka 10 procent<br />
är i åldern 55–64 år. Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen har inte efterfrågan<br />
på arbetsmarknaden ökat lika mycket som utbildningsvolymen inom<br />
hälsoutvecklingsområdet. I Sverige som helhet <strong>för</strong>blir där<strong>för</strong> konkurrensen<br />
om jobben hård under det kommande året. De regionala<br />
skillnaderna kan dock bli stora.<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
Utbildningsområdet är ett av de mindre utbildningsområdena volymmässigt.<br />
Ky/Yhutbildningarna har inriktningar mot hälsoutvecklare/<br />
hälsovägledare/friskvårdskonsulent, bad och spa, samt hudterapeut.<br />
Under 2009 pågick 17 utbildningar och antalet studerande var dryga<br />
1 000 stycken. Utbildningarna har en ojämn köns<strong>för</strong>delning, cirka<br />
86 procent av de studerande är kvinnor. Störst andel studerande<br />
har utbildningar med inriktning mot idrott och friskvård (där hälsoutvecklare<br />
och liknande samt badmästare återfinns), medan en mindre<br />
del gick en utbildning mot hår och skönhetsvård (där hudterapeututbildningarna<br />
återfinns). I den <strong>för</strong>stnämnda inriktningen finns ett<br />
mindre antal pågående utbildningar, badmästare och liknande, som<br />
29
39 Examensgraden är framräknad utifrån<br />
den faktiska examensgraden perioden<br />
2008–2009 (antal antagna 2008– 2009/antal<br />
examinerade 2008–2009) och har applicerats<br />
på antagna och beviljade framtida platser <strong>för</strong><br />
att beräkna framtida <strong>för</strong>väntat antal examinerade.<br />
Antagna är de studerande som är kvar<br />
tre veckor efter start.<br />
40 Friskvårds<strong>för</strong>etagen är en fristående<br />
branschorganisation<br />
41 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010), Arbetslöshetsstatistik<br />
mars 2009–mars 2010, bearbetad<br />
statistik av antal arbetslösa inom utbildningsområden,<br />
SUN 3siffernivå.<br />
42 Friskvårdskonsulenter, hälsoutvecklare<br />
m.fl. återfinns under yrkesgruppen Fritidsledare<br />
m.fl. enligt Svensk standard <strong>för</strong><br />
yrkesklassificering (SSYK 3462)<br />
30<br />
är korta (mindre än två år) medan utbildningsinriktningen mot hår<br />
och skönhetsvård enbart består av utbildningar som är tvååriga. Den<br />
genomsnittliga examineringsgraden 39 <strong>för</strong> <strong>hela</strong> utbildningsområdet är<br />
78 procent, vilket är betydligt högre än den genomsnittliga examineringsgraden,<br />
66 procent, <strong>för</strong> samtliga utbildningsområden.<br />
Det genomsnittliga antalet sökande per plats 2009 inom utbildningsområdet<br />
var 5,3, vilket är betydligt högre jäm<strong>för</strong>t med snittet<br />
totalt <strong>för</strong> alla utbildningsområden (3,8).<br />
Intresset <strong>för</strong> den här typen av utbildningar har ökat betydligt det<br />
senaste decenniet. Det har lett till en påtaglig ökning av antalet utbildningsplatser<br />
såväl på gymnasial nivå, främst folkhögskoleutbildningar,<br />
som på högskolenivå.<br />
Gränserna mellan utbildningar med inriktning mot hälsoutvecklare<br />
mm inom Ky/Yh och inom högskolan är otydliga och kompliceras av<br />
att högskolorna också erbjuder en mängd utbildningar med praktisk<br />
inriktning. Även många folkhögskolor erbjuder utbildningar och<br />
kurser inom området. Flertalet av dem är på gymnasial nivå men det<br />
finns också eftergymnasiala kurser med inriktning mot hälsa. Hud<br />
och spaterapeututbildning finns även hos privata anordnare där den<br />
studerande får betala utbildningen.<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
Arbetsmarknaden <strong>för</strong> den här kategorin av tjänster är till vissa delar<br />
mycket känslig <strong>för</strong> konjunktursvängningar. Diversifieringen i utbildningsutbudet<br />
är stor och olika utbildningar kan utifrån helt olika kunskapsnivåer<br />
anses <strong>för</strong>bereda <strong>för</strong> samma yrkesroll. Enligt kontakter<br />
med <strong>för</strong>eträdare <strong>för</strong> Friskvårds<strong>för</strong>etagen 40 pågår ett arbete med att<br />
kvalitetssäkra yrket personlig tränare. I framtida certifiering av <strong>för</strong>etag<br />
kommer endast de vars personal har genomgått en ackrediterad<br />
utbildning via en oberoende tredje part att godkännas.<br />
Sysselsättning, arbetslöshet och pensionsavgångar<br />
Antalet anställda, 16–64 år, inom ovanstående yrkesgrupper<br />
uppgår totalt till dryga 23 000. Antalet arbetslösa med utbildning<br />
inom idrott och friskvård uppgick i mars 2010 till 289 personer, vilket<br />
motsvarar en ökning med 18,4 procent mellan mars 2009 och mars<br />
2010. Antalet arbetslösa som hade en utbildning inom området Hår<br />
och skönhetsvård ökade under samma period med 11, 5 procent och<br />
uppgick i mars 2010 till 388 personer. 41<br />
Andelen i åldersgruppen 55–64 år, av de som är anställda inom<br />
yrkesgruppen fritidsledare m.fl., 42 uppgick 2008 till 11 procent. Övervägande<br />
delen av de som arbetar inom denna yrkesgrupp var mellan<br />
30–54 år och 44 procent av samtliga anställda hade som högsta<br />
utbildningnivå en eftergymnasial utbildning.<br />
För yrkesgruppen frisörer, hudterapeuter m.fl. var endast 9 procent<br />
i åldern 55–64 år och cirka 87 procent av samtliga anställda<br />
hade en gymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå.
43 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008.<br />
44 En person klassas som etablerad på<br />
arbetsmarknaden om denne under 2006<br />
hade en arbetsinkomst som översteg 175<br />
400 kronor, var sysselsatt enligt sysselsättningsregistrets<br />
definition, inte hade några<br />
händelser som indikerade arbetslöshet eller<br />
arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt inte<br />
var definierad som studerande.<br />
45 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) – På längre sikt – KYstudenter<br />
på arbetsmarknaden – Etablering på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> KYstudenter tre år efter<br />
examen<br />
46 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
Yrken A–Ö<br />
47 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
Yrken A–Ö<br />
Examinerades sysselsättning och etableringsgrad<br />
<strong>Myndigheten</strong>s studie av examinerades sysselsättning året efter avslutad<br />
utbildning 43 visar att 74 procent av de som examinerades 2008<br />
från utbildningar inom Friskvård och kroppsvård hade arbete och<br />
8 procent drev eget <strong>för</strong>etag. Samtidigt visar den studien att examinerade<br />
inom det här utbildningsområdet tycks ha svårt att få ett arbete<br />
som motsvarar utbildningens inriktning. Endast hälften av de examinerade<br />
hade ett arbete som helt eller till största delen överensstämde<br />
med deras utbildning. En uppföljning av examinerades etablering 44<br />
på arbetsmarknaden tre år efter examen visar att den här gruppen<br />
har en svag ställning på arbetsmarknaden. Endast dryga 40 procent<br />
av samtliga hade en inkomst som motsvarade kriteriet <strong>för</strong> att vara<br />
etablerad på arbetsmarknad. 45<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens och bedömning av framtida<br />
utbildningsbehov<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen har inte efterfrågan på arbetsmarknaden<br />
ökat lika mycket som utbildningsvolymen inom hälsoutvecklingsområdet.<br />
I Sverige som helhet <strong>för</strong>blir där<strong>för</strong> konkurrensen om jobben<br />
hård under det kommande året. 46<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingens bedömning när det gäller hudterapeuter och<br />
massörer är att det utbildas fler hudterapeuter än vad arbetsmarknaden<br />
efterfrågar. Även om antalet behandlings och Spaanläggningar<br />
blivit fler de senaste åren råder det överskott på den här typen av<br />
kompetenser. Arbetslösheten har legat på en högre nivå än genomsnittet<br />
<strong>för</strong> samtliga yrken. Arbetsmarknaden har också det senaste<br />
året påverkats av en dämpad privat konsumtion och konkurrensen<br />
om de lediga jobben bedöms bli fortsatt hård. De regionala skillnaderna<br />
blir dock stora. Hårdast konkurrens om jobben är i södra och<br />
mellersta Sverige. De flesta hudterapeuter arbetar som egna <strong>för</strong>etagare,<br />
även om det sker en <strong>för</strong>ändring mot fler anställningar i branschen.<br />
47 Enligt UHR (Utbildningsrådet <strong>för</strong> Hotell och Restauranger)<br />
har dock Spahotellen idag problem med att rekrytera personer med<br />
tillräckliga kvalifikationer.<br />
I <strong>för</strong>egående års ansökningsomgång valde myndigheten att satsa<br />
på utbildningar med tydliga yrkesroller, som visat goda resultat och<br />
har stark uppbackning från branschen. Resultatet av den ansökningsomgången<br />
innebar en viss minskning av utbildningsbeståndet.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inom utbildningsområdet<br />
inte bör öka.<br />
31
48 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag som<br />
påbörjas från och med 100101.<br />
49 Motsvarar Svensk utbildningsnomenklaturs<br />
(SUN) inriktning 811b Hotellreceptionist,<br />
811 c Kockutbildning, 811x Annan utbildning<br />
inom hotell, restaurang och storhushåll, 812z<br />
Turism, resor och fritid.<br />
32<br />
Utbildningsområde Friskvård och<br />
kroppsvård<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014 48<br />
Största värde i kartan är 131
4<br />
33
49 Motsvarar Svensk utbildningsnomenklaturs<br />
(SUN) inriktning 811b Hotellreceptionist,<br />
811 c Kockutbildning, 811x Annan utbildning<br />
inom hotell, restaurang och storhushåll, 812z<br />
Turism, resor och fritid.<br />
34<br />
Hotell, restaurang och<br />
turism<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och<br />
bedömning av framtida behov av utbildningar med inriktning mot<br />
nedanstående kompetenser inom området Hotell, restaurang och<br />
turism. 49<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB<br />
samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från arbetslivet,<br />
<strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på utbildade.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån befintlig volym med hänsyn till<br />
redan startade och beviljade utbildningar samt antal examinerade<br />
som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och med januari<br />
2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat bilaga på<br />
www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
De faktorer som påverkar framtida behov av utbildade inom utbildningsområdet<br />
är främst en starkt växande bransch i Sverige sedan<br />
början av 1990talet. Ökningen av antalet arbetstillfällen inom hotell,<br />
restaurang och turism överstiger den generella ökningen på arbetsmarknaden<br />
med råge. Branschen attraherar många människor med<br />
eller utan utbildning. Generellt sett är utbildningsspannet mycket<br />
stort i branschen från dem som inte har någon formell yrkesutbildning<br />
alls till dem med en högskoleutbildning inom hotell, restaurang<br />
eller turism. Det finns en generell och stor efterfrågan på eftergymnasala<br />
kompetenser bland såväl anställda, arbetsgivare som egna<br />
<strong>för</strong>etagare. Det finns en stor brist på utbildade och erfarna/kvalificerade<br />
kockar.<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
I dagsläget omfattar utbildningsområdet Hotell, restaurang och turism<br />
7 procent av utbildningarna inom Ky/Yh. Det finns 72 pågående<br />
utbildningsintag (omgångar) inom utbildningsområdet. Av dessa är<br />
21 inriktade mot hotell och restaurang och 51 mot turism. Under 2010<br />
avslutas utbildningar med sammanlagt nästan 1 100 antagna studerande,<br />
varav drygt 700 inom inriktningen mot turism, resor och fritid.
50 Gymnasieguiden http://www.gymnasieguiden.se/templates/Search.aspx?PageID=<br />
206&County=0&Program=sp&Cource=Turis<br />
m, 20100426<br />
51 Gymnasieguiden och högskoleguiden<br />
20100426<br />
De övriga inriktningarna hotell, restaurang och annan utbildning inom<br />
hotell, restaurang och storhushåll har drygt 100 antagna vardera.<br />
Antalet påbörjade utbildningsintag inom utbildningsområdet Hotell,<br />
restaurang och turism har minskat något de senare åren.<br />
I den senaste ansökningsomgången beviljades totalt 23 ansökningar<br />
inom utbildningsområdet Hotell, restaurang och turism. Ett par<br />
nya utbildningar som beviljats är en utbildning till Food and Beverage<br />
Manager och en till Internationell sommelier. Antalet examinerade har<br />
ökat sedan mitten av 2000talet inom samtliga inriktningar. Prognosen<br />
visar en utjämning under 2010 och 2011 och därefter en minskning<br />
i examinerade från år 2012, vilket beror på att de kommande två<br />
ansökningsomgångarna påverkar antalet examinerade under 2012<br />
och fram<strong>för</strong>allt under perioden 2013–januari 2014.<br />
Inom hotell och restaurang vänder sig utbildningarna till potentiella<br />
studerande som har en hotell eller restaurangutbildning sedan<br />
tidigare eller som har relevant yrkeserfarenhet och som vill avancera<br />
mot tydliga specialiseringar inom sitt yrkesområde. I den senaste<br />
ansökningsomgången har Yhmyndigheten prioriterat utbildningar<br />
som har tydligare eftergymnasialt innehåll och där tidigare hotell eller<br />
restaurangutbildning, eller motsvarande yrkeserfarenhet, är ett<br />
krav <strong>för</strong> antagning. Man har också prioriterat kortare utbildningar mot<br />
tydligt kvalificerade yrkesroller eller specifikt efterfrågade kompetenser.<br />
Med dessa prioriteringar har <strong>Myndigheten</strong> en ambition att<br />
säkerställa utbildningarnas eftergymnasiala nivå och kunskapsprogression.<br />
Inom turism vänder sig utbildningarna till studeranden som har<br />
praktiskt yrkeserfarenhet, gärna inom turistnäringen men det är i<br />
allmänhet inget krav. I den senaste ansökningsomgången var det<br />
få ansökningar som ställde särskilda behörighetskrav utöver allmän<br />
gymnasiekompetens och i vissa fall ytterligare ett språk <strong>för</strong>utom<br />
engelska. Det finns dock gymnasieutbildningar med inriktning mot<br />
turism, turism/event och turism/ekonomi, <strong>för</strong> att nämna några relevanta<br />
gymnasieutbildningar att bygga vidare på. 50 Av senaste ansökningsomgången<br />
att döma behöver utbildningarna inom turism ges<br />
tydligare eftergymnasial nivå och innehåll, dvs. ett bättre utformat<br />
utbildningskoncept, <strong>för</strong> att passa inom <strong>yrkeshögskolan</strong>. Det är också<br />
viktigt att utbildningarna profilerar sig tydligt till yrken inom turism<br />
som kräver en eftergymnasial utbildning, men som inte konkurrerar<br />
med högskolans akademiska utbildningar.<br />
Näraliggande utbildningsformer<br />
Det finns utbildningar inom hotell, restaurang och turism både<br />
inom gymnasieskolan och inom högskolan på olika platser i Sverige.<br />
51 Gymnasieutbildningarna är inriktade mot yrkeslivet och mot<br />
vidare studier. Högskoleutbildningarna är dels inriktade mot yrkeslivet<br />
dels mot vidare studier och forskarutbildning.<br />
För att illustrera hur näraliggande och konkurrerande utbildningar<br />
och utbildningsformer inom turism kan se ut ges två exempel nedan:<br />
En gymnasieutbildning på Handels och administrationsprogram<br />
35
52 http://www.jngymnasiet.kumla.se/Handel.html,<br />
20100426<br />
53 http://www.hogskoleguiden.se/Kandidatprogram_i_Service_Management_Tourism_<br />
Management_21039.htm, 20100426<br />
54 Tillväxtverket (2009) Fakta om svensk<br />
turism och turismnäringen 2008 års upplaga<br />
36<br />
met med inriktning mot turism, på John Norlander gymnasiet i Stockholm,<br />
beskriver målet med utbildningen så här:<br />
”Inriktning turism är en bra start <strong>för</strong> alla som tänker sig en framtid<br />
inom turistnäringen — den i dag snabbast växande servicebranschen<br />
i Sverige. Hos oss får du en unik möjlighet att få IATA- utbildning<br />
som ger dig goda arbetsmöjligheter i resebranschen i <strong>hela</strong> världen.<br />
Under utbildningen kommer du i kontakt med Örebro universitets<br />
turismprogram, som vi har ett samarbetsavtal med. /…/ Väljer du<br />
turisminriktning kan du efter utbildningen arbeta på resebyrå, som<br />
reseledare eller turistguide, inom hotell- event- och konferensverksamhet.<br />
Du kan även välja att studera vidare.” 52<br />
En utbildning i Tourism management vid Lunds universitet beskriver<br />
målet med utbildningen så här:<br />
”Efter avslutad utbildning kan du arbeta som t.ex. turistchef, destinationsutvecklingskonsult,<br />
Operations Manager, Travel Consultant,<br />
Travel Manager eller andra befattningar inom rese- och besöksnäringen<br />
eller inom mötes- och eventbranschen. Du har kunskaper <strong>för</strong><br />
att starta egen verksamhet, arbeta med reserelaterade frågor inom<br />
<strong>för</strong>etag eller arbeta inom branscher där kundmöten och service är<br />
centrala. Du kan även fortsätta dina studier på avancerad nivå och ta<br />
en masterexamen i service management.” 53<br />
Yrkeshögskolans utbildningar inom turism ska erbjuda en tydlig<br />
eftergymnasial nivå med inriktning mot ett praktiskt yrkesliv på kvalificerad<br />
nivå i turismnäringen. De teoretiska inslagen i utbildningen<br />
är inte lika omfattande som inom de akademiska högskoleutbildningarna.<br />
Där<strong>för</strong> kan yrkeshögskoleutbildningen inte konkurrera med<br />
den akademiska utbildningen när det gäller yrken som ställer krav på<br />
färdigheter i vetenskaplig metod, utredningsmetodik eller marknadsanalys.<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
I Tillväxtverkets skrift ”Fakta om svensk turism och turistnäring”<br />
klargörs att turism inte är någon egen bransch eller enhetlig arbetsmarknad.<br />
Turistnäringen består av flera olika verksamheter i<br />
olika branscher, till exempel rese, hotell och flygbranschen. Dessa<br />
branscher är riktade till och konsumeras av människor som reser och<br />
vistas på platser där de inte är bosatta. När vi är ute och reser och<br />
äter på restaurang så ingår restaurangbesöket i turistnäringen, men<br />
när vi går ut och äter på kvarterskrogen där vi bor så gör det inte det.<br />
Enligt Tillväxtverkets skrift utgör drygt hälften av hotell och restaurangbranschens<br />
verksamhet, fram<strong>för</strong> allt på restauranger, en del av<br />
turistnäringen eftersom resten konsumeras av lokalbefolkningen. 54<br />
Sedan början av 1990talet har det skett en kraftig ökning inom<br />
hotell och restaurangbranschen. År 1993 fanns 13 600 restauranger<br />
i Sverige och år 2006 fanns det 19 700. Det motsvarar en ökning<br />
med 45 procent. Antalet restauranger som serverar sprit har under
perioden 1992–2006 ökat från 4 345 till 9 491 stycken, dvs. en ökning<br />
med 118 procent.<br />
Bland hotellen har <strong>för</strong>ändringarna också varit markanta. I början av<br />
1990talet dominerade tre stora svenska hotellkedjor marknaden.<br />
Idag domineras marknaden av flera utländska kedjor.<br />
Spridningen i utbildningsnivå bland anställda inom hotell, restaurang<br />
och turism är stor. Det finns i dag utbildningar inom hotell, restaurang<br />
och turism på alla nivåer från gymnasieskola, kvalificerade<br />
yrkesutbildningar, yrkeshögskoleutbildningar till akademiska utbildningar<br />
på högskolenivå. Samtidigt som det finns många i branschen<br />
som helt saknar relevant utbildning är det många som utbildas <strong>för</strong><br />
yrken i hotell, restaurang och turism som jobbar några år och sedan<br />
byter bransch när de blir äldre. Antalet yrkesverksamma inom<br />
t.ex. restaurang och storhushåll minskar kontinuerligt ju högre upp i<br />
åldersgrupperna vi tittar.<br />
I Utbildningsrådet <strong>för</strong> Hotell och Restaurangers (UHR) studie ”Dagens<br />
och framtidens utbildningsbehov inom hotell och restaurangbranschen”<br />
identifierades en stark efterfrågan av ledarskaputbildning<br />
av flera yrkeskategorier i branschen. Efterfrågan på ledarskap<br />
tillsammans med andra utbildningsområden som har med ledning,<br />
analys och utveckling av <strong>för</strong>etag att göra är stor. De köksmästare<br />
som deltagit i studien påpekade utbildningsbehov inom <strong>för</strong>etags<br />
och avdelningsledning (ledarskap, marknads<strong>för</strong>ing, arbetsledning<br />
samt budgetering och kalkylering) men de ville även <strong>för</strong>djupa sina<br />
yrkeskunskaper. Restaurangcheferna såg utbildningsbehov inom <strong>för</strong>etagsledning,<br />
ledarskap samt sälj och kundrelationer. Hotellreceptionisterna<br />
såg utbildningsbehov i receptionsteknik och i kommunikation<br />
med gäster, såsom kundbemötande, engelska, gästpsykologi<br />
och ökad kundlojalitet. Till sammanhanget hör att 2/3 av hotellreceptionisterna<br />
saknar formell branschutbildning.<br />
Företagare som driver mindre restauranger tillhör de minst utbildningsbenägna<br />
grupperna enligt studien ovan, men det utbildningsbehov<br />
de såg handlade om att leda och motivera personalen.<br />
Företagare som driver större hotell efterfrågade utbildningsaktiviteter<br />
som avser <strong>för</strong>etagsledning, såsom ledarskap, arbetsorganisation, arbetsledning<br />
och kostnads och intäktsanalys. Ett annat utbildningsområde<br />
de efterfrågade var <strong>för</strong>säljning med marknads<strong>för</strong>ing, ökad<br />
kundlojalitet, gästpsykologi, kundbemötande och gästkontakter.<br />
I en sammanfattning av UHR:s studie ”Dagens och framtidens<br />
utbildningsbehov inom hotell och restaurangbranschen”, påpekas<br />
det att konkurrensen ökar kraven på anställda och ledning. De måste<br />
vara mycket professionella, utbildade, flexibla och kunniga <strong>för</strong> att<br />
kunna dra till sig och behålla kunderna. För att öka konkurrenskraften<br />
behövs välutbildad personal på alla nivåer.<br />
Sysselsättning, arbetslöshet och pensionsavgångar<br />
Sysselsättningen inom turism har ökat mycket de senaste tio åren.<br />
Enligt Tillväxtverket har turistnäringen bidragit med nästan 50 000<br />
nya heltidsarbeten mellan 1995 och 2006. Det är en ökning med 47<br />
37
55 Tillväxtverket (2008) Tillväxtverkets årsbok<br />
<strong>för</strong> Svensk turism och turistnäring, Fakta &<br />
statistik 2008<br />
56 SCB (2009) Trender och prognoser 2008<br />
befolkningen utbildningen arbetsmarknaden<br />
med sikte på år 2030<br />
57 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008<br />
58 En person klassas som etablerad på<br />
arbetsmarknaden om denne under 2006<br />
hade en arbetsinkomst som översteg 175<br />
400 kronor, var sysselsatt enligt definitionen<br />
i SCB:s sysselsättningsregister, inte hade<br />
några händelser som indikerade arbetslöshet<br />
eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt<br />
inte var definierad som studerande.<br />
59 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) På längre sikt – KYstudenter på<br />
arbetsmarknaden – Etablering på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> KYstudenter tre år efter<br />
examen<br />
38<br />
procent. Under samma tid har Sveriges totala sysselsättning ökat<br />
med cirka 7,4 procent. Trots finanskrisen och lågkonjunkturens effekter<br />
under senare delen av 2008 ökade den totala omsättningen och<br />
den totala sysselsättningen i turistnäringen <strong>för</strong> helåret 2008. 55<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass är det liten konkurrens<br />
om jobben de närmaste åren <strong>för</strong> utbildade kockar. Antalet restauranger<br />
bedöms öka och även om det utbildas kockar kontinuerligt<br />
kommer en del av dem att lämna yrket efter en tid. Samtidigt som det<br />
är liten konkurrens om jobben är arbetslösheten relativt hög. Det beror<br />
dels på att många outbildade söker sig till restaurangbranschen,<br />
dels på att många har säsongsjobb och är arbetslösa mellan de olika<br />
anställningarna.<br />
Inom hotell är det hård konkurrens om jobben som receptionist i<br />
dag. Det saknas en prognos på längre sikt <strong>för</strong> denna yrkesgrupp. I<br />
övrigt finns det inte några prognoser <strong>för</strong> de andra yrkeskategorierna<br />
inom hotell på Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass.<br />
Enligt SCB var antalet <strong>för</strong>värvsarbetande med hotell och restaurangutbildning<br />
nästan 72 000 år 2006. Nära 60 procent av dessa<br />
var under 35 år och en majoritet var kvinnor. Någon betydande<br />
pensionsavgång är inte att vänta. För närvarande ser man en brist<br />
på yrkeserfarna hotell och restaurangutbildade men när det gäller<br />
nyexaminerade är det balans mellan tillgång och efterfrågan. Enligt<br />
SCB:s beräkningar växer tillgången på utbildade med cirka 30 000<br />
fram till år 2030 medan efterfrågan väntas öka betydligt mindre. Det<br />
finns enligt SCB:s prognos en risk <strong>för</strong> överskott på utbildade på 20<br />
års sikt. 56<br />
Examinerades sysselsättning och etableringsgrad<br />
I den senaste uppföljningen ett år efter examen av Kystudenter som<br />
examinerats från utbildningar inom hotell, restaurang och turism<br />
hade cirka 80 procent arbete redan en månad efter examen. Av<br />
dessa ansåg dock 30 procent att de hade arbetsuppgifter som bara<br />
krävde utbildning på gymnasienivå. 57<br />
Enligt en uppföljningsstudie av etableringsgraden 58 tre år efter<br />
examen <strong>för</strong> dem som examinerades från en Kyutbildning 2002 och<br />
2003 och som genom<strong>för</strong>des 2006 var bara 48 procent etablerade på<br />
arbetsmarknaden tre år efter sin examen. 59<br />
De Kystudenter som examinerades 2002 och 2003 gick utbildningar<br />
som enligt utbildningsbeskrivningen ledde till yrken med<br />
benämningar som: Turismkoordinator, Kulturturism, Sportfisketurism,<br />
Hospitality Management, Affärsturism, Gastronomi – produktion och<br />
ledning, Affärsutvecklare – Östersjöregion, TRAC – Diplomerad resekonsult,<br />
Turismentreprenör, Naturturism, Internationell affärs och<br />
produktutveckling inom turism, Kompetensutveckling inom hotell<br />
och restaurangbranschen, Projektledning, kultur och IT, Rese och<br />
turistindustrin, Rese<strong>för</strong>säljning, Resor och arrangemang, Turism i<br />
storstadsregion, Maritim gastronomi (som är en kockutbildning),<br />
Turism och service och Hotel Management.
60 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) På längre sikt – KYstudenter på<br />
arbetsmarknaden – Etablering på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> KYstudenter tre år efter<br />
examen<br />
Enligt den uppföljning som genom<strong>för</strong>des 2006 hade de som etablerat<br />
sig på arbetsmarknaden gjort det inom yrken som kundinformatör<br />
(31 procent), <strong>för</strong>säljare/demonstratör (9 procent), säljare/inköpare/<br />
mäklare (9 procent), storhushåll och restaurang (6 procent). 60 I<br />
uppföljningen dras slutsatsen att det är troligt att de examinerade, i<br />
den utsträckningen de får ett arbete, hamnar inom ett yrke som de är<br />
utbildade <strong>för</strong>. Studien visar att 7,4 procent av de examinerade arbetar<br />
som chefer tre år efter sin examen. Det var den högsta andelen chefer<br />
bland de olika utbildningsområdena inom Kyutbildningen.<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens och bedömning av<br />
framtida utbildningsbehov<br />
Efterfrågan på utbildade inom hotell, restaurang och turistnäringen<br />
bedöms öka de närmaste 3–5 åren men också på lite längre sikt.<br />
I synnerhet ökar efterfrågan på utbildade med relevant yrkeserfarenhet.<br />
Sysselsättningen har ökat markant de senaste tio åren och<br />
ökningen ser ut att fortsätta. Rapporter från både Tillväxtverket och<br />
från Utbildningsrådet <strong>för</strong> Hotell och Restauranger (UHR) pekar på en<br />
ökande efterfrågan på utbildade de närmaste åren. SCB:s trender<br />
och prognoser 2008 med sikte på 2030 konstaterar att det finns en<br />
brist på utbildade och yrkeserfarna hotell och restaurangutbildade i<br />
dagsläget men att med dagens utbildningstakt finns det en risk <strong>för</strong><br />
överskott inom prognosperioden.<br />
UHR lyfter särskilt fram att efterfrågan på kvalificerade kockar<br />
är stor. Med kvalificerad kock avses kockar med en eftergymnasial<br />
kompetens, <strong>för</strong>djupade kunskaper i matlagning, t.ex. specialisering<br />
inom olika gastronomiska inriktningar men även kompetenser som<br />
etik, miljö och ekonomi med relevans <strong>för</strong> yrkesområdet. UHR <strong>för</strong>eslår<br />
också att utbildningen bör avslutas med ett gesällprov <strong>för</strong> att den<br />
studerande ska få branschens kompetensbevis.<br />
UHR lyfter också fram att branschen efterfrågar ledarskapskompetens<br />
inom kök, matsal, reception, konferens, våningsservice<br />
och bokning. Den utbildning som efterfrågas ska ge kompletterande<br />
kompetenser <strong>för</strong> redan yrkesverksamma i branschen <strong>för</strong> att de ska<br />
kvalificera sig <strong>för</strong> arbetsledningsansvar.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka, fram<strong>för</strong>allt<br />
när det gäller utbildningar inriktade mot kvalificerad kock-/köksmästare<br />
39
61 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag som<br />
påbörjas från och med 100101.<br />
40<br />
Utbildningsområde Hotell, restaurang<br />
och turism<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014 61<br />
Största värde i kartan är 516
5<br />
41
62 Utbildningarna är klassificerade enligt<br />
Svensk utbildningsnomenklaturs inriktning<br />
(SUN) och motsvarar delar av inriktning 72<br />
(Hälso och sjukvård) och 76 (Socialt arbete<br />
och omsorg). SUN är en standard <strong>för</strong> klassificering<br />
av enskilda utbildningar och används<br />
i den officiella statistiken över befolkningens<br />
utbildningsnivå och inriktning.<br />
42<br />
Hälso- och sjukvård<br />
samt Socialt arbete<br />
och omsorg<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och<br />
bedömning av framtida behov av utbildningar med inriktning mot<br />
nedanstående kompetenser inom området Hälso och sjukvård samt<br />
Socialt arbete och omsorg. 62<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB<br />
samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från arbetslivet,<br />
<strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på utbildade.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån befintlig volym med hänsyn till<br />
redan startade och beviljade utbildningar samt antal examinerade<br />
som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och med januari<br />
2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat bilaga på<br />
www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
De faktorer som påverkar framtida behov av utbildade inom utbildningsområdet<br />
är främst en åldrad befolkning med behov av vård och<br />
omsorg, stora pensionsavgångar samt omregleringen av apoteksmarknaden.<br />
Det är fram<strong>för</strong> allt specialistkompetenser med inriktning<br />
mot äldreomsorg och apotekstekniker som framstår som de yrkeskompetenser<br />
där det finns en tydlig ökad efterfrågan.<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
Utbildningsområdet omfattar Hälso och sjukvård samt socialt arbete<br />
och omsorg. Antalet Ky och Yhutbildningar som pågick någon<br />
gång under 2009 var 101 stycken. Utbildningarna var huvudsakligen<br />
inriktade mot specialistkompetenser inom vård och omsorg, behandlingsassistenter<br />
och behandlingspedagoger samt tandsköterskor.<br />
Det fanns även ett fåtal utbildningar med inriktning mot farmaci<br />
(apoteks tekniker) och optometritekniker.<br />
Totalt fanns det 2009 cirka 4 300 studerande inom detta utbildningsområde.<br />
Det genomsnittliga antalet sökande per plats 2009<br />
inom utbildningsområdet var 3,9, vilket är något högre jäm<strong>för</strong>t med<br />
snittet totalt <strong>för</strong> alla utbildningsområden (3,8).
63 Examensgraden är framräknad utifrån<br />
den faktiska examensgraden perioden<br />
2008–2009 (antal antagna 2008– 2009/antal<br />
examinerade 2008–2009) och har applicerats<br />
på antagna och beviljade framtida platser <strong>för</strong><br />
att beräkna framtida <strong>för</strong>väntat antal examinerade.<br />
Antagna är de studerande som är kvar<br />
tre veckor efter start.<br />
64 Lagen (2008:962) om valfrihetssystem<br />
(LOV) trädde i kraft den 1 januari 2009. LOV<br />
reglerar vad som ska gälla när upphandlande<br />
myndigheter konkurrensutsätter delar av sin<br />
verksamhet genom att överlåta till brukaren<br />
att välja ut<strong>för</strong>are bland leverantörer i ett<br />
valfrihetssystem. Lagen gäller <strong>för</strong> kommuner<br />
och landsting när de in<strong>för</strong> valfrihetssystem<br />
<strong>för</strong> hälsovård och socialtjänster.<br />
65 Konkurrensverket – http://www.konkurrensverket.se/t/sectionstartpage____4198.<br />
aspx samt Konkurrensverket (2008) Fritt val i<br />
vård och omsorg<br />
66 Avregleringen av apoteksmonopolet innebär<br />
att från den 1 juli 2009 har inte Apoteket<br />
AB inte längre ensamrätt att bedriva detaljhandel<br />
med läkemedel till konsument.<br />
67 Med adekvat utbildning menas att den<br />
till nivå och inriktning stämmer överens med<br />
yrkets krav.<br />
Examensgraden 63 varierar mellan utbildningsområden och mellan<br />
olika utbildningsinriktningar. Den genomsnittliga examineringsgraden<br />
<strong>för</strong> <strong>hela</strong> utbildningsområdet Hälso och sjukvård mm var cirka 72<br />
procent, vilket är högre än den genomsnittliga examineringsgraden,<br />
66 procent, <strong>för</strong> samtliga utbildningar. Troligtvis är antalet studeranden<br />
som kommer ut på arbetsmarknaden högre än antalet examinerade.<br />
I dagsläget har dock myndigheten inga uppgifter om i vilken<br />
utsträckning de som inte tar examen ändå får arbete inom det yrke<br />
utbildningen avser.<br />
Tandsköterske och apoteksteknikerutbildningar bedrivs enbart<br />
som Ky/Yhutbildningar. Tandsköterskeutbildningarna är i huvudsak<br />
1,5 år och flertalet av utbildningarna <strong>för</strong> apotekstekniker är ettåriga.<br />
Utbildningarna finns i mellersta och södra Sverige. Utbildningar med<br />
inriktning mot olika specialistkompetenser är både korta och långa.<br />
De korta utbildningarna är fram<strong>för</strong> allt de som är inriktade mot äldreomsorg<br />
eller mot allmän vård och omsorg.<br />
Det finns näraliggande utbildningar som fram<strong>för</strong> allt folkhögskolor<br />
bedriver ofta med inriktning mot behandlingsområdet.<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
Arbetsgivarna inom utbildningsområdet är fram<strong>för</strong> allt kommuner<br />
och landsting men det finns även statliga och privata vårdgivare. I<br />
och med att de huvudsakliga arbetsgivarna är skattefinansierade är<br />
också området känsligt <strong>för</strong> konjunktursvängningar. Kommunernas<br />
och landstingens skatteintäkter påverkas negativt vid lågkonjunkturer,<br />
vilket innebär att efterfrågan på den här kategorin av kompetenser<br />
också riskerar att minska vid konjunkturnedgångar.<br />
Andra faktorer som påverkar efterfrågan är de omregleringar som<br />
har skett inom området. In<strong>för</strong>andet av ett valfrihetssystem 64 kommer<br />
troligtvis att leda till ökad konkurrens på dessa marknader samt<br />
underlättar <strong>för</strong> små och medelstora <strong>för</strong>etag att erbjuda tjänster inom<br />
dessa områden. 65 Om detta även påverkar efterfrågan på de kompetenser<br />
som <strong>yrkeshögskolan</strong> utbildar är dock svårt att bedöma.<br />
Avregleringen av apoteksmonopolet 66 kommer att innebära etableringar<br />
av fler <strong>för</strong>säljningsställen. Flera aktörer kommer att finnas på<br />
marknaden bl.a. genom den <strong>för</strong>säljning av verksamheter som ägs av<br />
Apoteket AB. Enligt Farmaci<strong>för</strong>bundet kommer antalet <strong>för</strong>säljningsställen<br />
med fullvärdiga apotek att öka med cirka 700 stycken.<br />
Sysselsättning, arbetslöshet och pensionsavgångar<br />
Enligt SCB beräknas sysselsättningen fram till 2030 öka både inom<br />
hälso och sjukvården och inom äldreomsorgen, men fram<strong>för</strong>allt<br />
inom äldreomsorgen. Det ökade behovet beror på en alltmer åldrad<br />
befolkning fram till 2017. Andelen med adekvat utbildning 67 varierar<br />
mellan olika yrkesgrupper. Högst andel med adekvat utbildning, 93<br />
procent, hade yrkesgruppen hälso och sjukvårdsarbete. Andelen<br />
med adekvat utbildning var lägst, 68 procent, inom socialsekreterare,<br />
43
68 SCB (2010) Länens arbetsmarknad – befolkning,<br />
näringsliv, yrken och framtida pensionsavgångar<br />
69 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010), Arbetslöshetsstatistik<br />
mars 2009–mars 2010, bearbetad<br />
statistik av antal arbetslösa inom utbildningsområden,<br />
SUN 3siffernivå.<br />
70 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande examinerade<br />
2008.<br />
71 En person klassas som etablerad på arbetsmarknaden<br />
om denne under 2006 hade en arbetsinkomst<br />
som översteg 175 400 kronor, var<br />
sysselsatt enligt definitionen i SCB:s sysselsättningsregister,<br />
inte hade några händelser som<br />
indikerade arbetslöshet eller arbetsmarknadspolitiska<br />
åtgärder samt inte var definierad som<br />
studerande.<br />
72 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) På längre sikt – KYstudenter på arbetsmarknaden<br />
Etablering på arbetsmarknaden <strong>för</strong><br />
KYstudenter tre år efter examen<br />
73 Avser Svensk standard <strong>för</strong> yrkesklassificering<br />
(SSYK) 3152<br />
74 SCB, Yrkesregistret 2008/Yrken A–Ö<br />
44<br />
behandlingsassistenter och fritidsledare. 68 Samtidigt bör det beaktas<br />
att de som <strong>för</strong>väntas att gå i pension de närmaste tio åren är också<br />
de som har en relativt låg utbildningsnivå. Merparten av de som har<br />
en anställning inom området och som har en eftergymnasial utbildning,<br />
är i åldern 25–54 år. Om, och med vilka kompetenser, arbetsgivarna<br />
väljer att kompensera <strong>för</strong> pensionsavgångar är dock inte helt<br />
lätt att bedöma.<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen gör bedömningen att detta är ett område där<br />
arbetskraft kommer att efterfrågas i framtiden, och där generationsväxlingen<br />
kommer att bli synlig i stora delar av landet.<br />
Antalet arbetslösa inom hälso och sjukvård samt socialt arbete<br />
har det senaste året ökat med dryga 20 procent. 69 Samtidigt finns det<br />
en betydande variation mellan de olika yrkeskompetenserna. T.ex.<br />
har antalet arbetslösa med en gymnasial utbildning inom området<br />
Tandvård minskat. Troligtvis är det gruppen tandsköterskor som står<br />
<strong>för</strong> denna minskning i och med att tidigare tandsköterskeutbildningar<br />
klassades som gymnasiala.<br />
Examinerades sysselsättning och etableringsgrad<br />
<strong>Myndigheten</strong>s studie av examinerades sysselsättning året efter<br />
avslutad utbildning 70 visar att examinerade från utbildningar inom<br />
hälso och sjukvård samt socialt arbete i mycket hög utsträckning<br />
fått arbete efter examen och även fått arbete helt eller delvis inom utbildningens<br />
område. Resultaten tyder på att det finns en efterfrågan<br />
på personer med eftergymnasial yrkesutbildning inom omsorgs och<br />
omvårdnadsområdet. Av de totalt 13 undersökta utbildningsområdena<br />
hamnar hälso och sjukvårdsområdet på andra plats med<br />
drygt åtta av tio som hade ett arbete inom ett år efter examen. Dessa<br />
resultat är snarlika jäm<strong>för</strong>t med undersökningen som genom<strong>för</strong>des<br />
2008. Detta återspeglas dock inte i samma utsträckning när det gäller<br />
etableringsgraden. 71 En uppföljning av examinerades etablering<br />
på arbetsmarknaden tre år efter examen <strong>för</strong> dem som examinerades<br />
2002 respektive 2003 visar att examinerade från detta utbildningsområde<br />
hamnar på femte plats, av totalt elva utbildningsområden. 72<br />
Detta kan troligen <strong>för</strong>klaras av att yrken inom detta område är<br />
låglöne yrken och att deltidsanställningar <strong>för</strong>ekommer i högre omfattning<br />
än inom andra yrkesområden.<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens<br />
och bedömning av framtida<br />
utbildningsbehov<br />
Specialistkompetenser inom vård och omsorg<br />
Antalet anställda inom yrkesgruppen undersköterskor 73 är cirka 167<br />
000 personer. Av dessa hade närmare 87 procent en högsta utbildning<br />
på gymnasial nivå och cirka tio procent en eftergymnasial<br />
utbildning. Andelen 55–64 år är dryga 20 procent vilket innebär att<br />
cirka 35 000 beräknas gå i pension inom tio år. 74
75 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
Yrken A–Ö<br />
76 SSYK 3461<br />
77 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
78 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
När det gäller undersköterskor bedömer Arbets<strong>för</strong>medlingen att<br />
den rådande ekonomiska situationen drabbar undersköterskornas<br />
arbetsmarknad och under det kommande året bedöms konkurrensen<br />
om jobben bli hård, i synnerhet <strong>för</strong> dem som har liten erfarenhet från<br />
yrket. Dock bedömer Arbets<strong>för</strong>medlingen att behovet av att rekrytera<br />
undersköterskor kommer att öka successivt under de kommande tio<br />
åren genom ett ökat behov av undersköterskor inom äldreomsorgen.<br />
Dessutom kommer det att ske stora pensionsavgångar inom yrket.<br />
Tillgången på utbildade undersköterskor bedöms inte bli tillräcklig<br />
eftersom allt<strong>för</strong> få väljer att utbilda sig till yrket. Arbets<strong>för</strong>medlingens<br />
bedömning är att utbildade undersköterskor har goda möjligheter till<br />
arbete på fem till tio års sikt. 75<br />
På kort sikt bedöms efterfrågan på ovanstående yrkesgrupper inte<br />
öka nämnvärt. På längre sikt bedöms efterfrågan öka, dels med hänsyn<br />
till den ökade andel äldre som <strong>för</strong>väntas fram till 2017 dels med<br />
anledning av de stora pensionsavgångarna bland yrkesgrupperna.<br />
Utbildningsvolymen minskar betydligt efter 2011 eftersom en stor<br />
del av utbildningarna är kortare än två år.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen bör öka inom området,<br />
fram<strong>för</strong>allt när det gäller inriktning mot äldreomsorg.<br />
Social omsorg och socialt arbete – behandlingsassistenter och<br />
behandlingspedagoger<br />
Antalet anställda inom yrkesgruppen behandlingsassistenter och<br />
behandlingspedagoger 76 , uppgick 2008 till dryga 17 000 personer. Av<br />
dessa hade drygt 60 procent en eftergymnasial utbildning (kortare eller<br />
längre än 3 år). Totalt inom yrkesgruppen var det 17 procent som<br />
var i åldern 55–64 år. 77 I <strong>för</strong>egående års ansökningsomgång valde<br />
myndigheten att minska den totala utbildningskapaciteten inom detta<br />
område något.<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingens bedömning är att det i stora delar av landet<br />
råder överskott på behandlingsassistenter, men att det finns regionala<br />
skillnader. Dessa verkar dock minska. Behandlingsassistenter<br />
är oftast anställda inom offentlig sektor, och deras arbetsmarknad<br />
påverkas av vilka satsningar kommunerna väljer att göra inom det<br />
sociala området. Minskade kommunala skatteintäkter kan med<strong>för</strong>a<br />
besparingar i verksamheterna och kommunerna kan där<strong>för</strong> vara <strong>för</strong>siktiga<br />
med att anställa personal. Arbets<strong>för</strong>medlingens bedömning är<br />
där<strong>för</strong> att arbetsmarknaden kan komma att ytterligare <strong>för</strong>svagas <strong>för</strong><br />
yrkesgruppen. Behandlingsassistenter med högskoleutbildning har<br />
ett mer gynnsamt läge på arbetsmarknaden. 78<br />
Inom den här yrkesgruppen kommer pensionsavgångarna inte att<br />
vara lika stora som <strong>för</strong> övriga yrkesgrupper inom utbildningsområdet.<br />
På kort sikt bedöms efterfrågan på dessa yrkesgrupper <strong>för</strong>svagas<br />
något. På längre sikt behövs en viss kompensation <strong>för</strong> framtida pensionsavgångar.<br />
I och med att många av de som arbetar som behandlingsassistenter<br />
är beroende av den offentliga sektorns satsningar är<br />
efterfrågan svårbedömd.<br />
45
79 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
80 Svenskt näringsliv (2010) Att söka men<br />
inte finna – Svenskt näringslivs rekryteringsenkät<br />
2010 del 1<br />
81 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
82 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
46<br />
Statens institutionsstyrelse, SiS, har verksamheter över <strong>hela</strong> landet<br />
och har cirka 2 000 årsanställda i befattningen behandlingsassistenter.<br />
Enligt SiS har de ett stort intresse tillika behov av medarbetare<br />
med 2årig eftergymnasial utbildning som inte är högskola.<br />
Enligt SiS utgör yrkeshögskoleutbildningarna viktiga komplement<br />
till de i övrigt allt starkare kraven på akademisk kunskap. SiS har idag<br />
svårigheter att rekrytera utbildade behandlingsassistenter på många<br />
mindre orter var<strong>för</strong> yrkeshögskoleutbildningarna bedöms viktiga även<br />
i framtiden.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka.<br />
Tandsköterskor<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen bedöms efterfrågan på tandsköterskor i<br />
stort sett vara o<strong>för</strong>ändrad under det närmaste året. Det kommande<br />
året (2011) väntas ingen större <strong>för</strong>ändring, men regionala skillnader<br />
<strong>för</strong>ekommer. På fem till tio års sikt väntas tandsköterskor ha<br />
medelgoda möjligheter till arbete bland annat beroende av de stora<br />
pensionsavgångarna. 79 Enligt en undersökning av Svenskt näringsliv<br />
bland <strong>för</strong>eningens medlems<strong>för</strong>etag anger vård<strong>för</strong>etagen att de har<br />
haft tydliga svårigheter med att hitta bl.a. tandsköterskor. 80<br />
Pensionsavgångarna <strong>för</strong> tandsköterskor <strong>för</strong>väntas bli betydligt<br />
större jäm<strong>för</strong>t med övriga yrkesgrupper, tre av tio anställda <strong>för</strong>väntas<br />
gå i pension inom tio år. 81<br />
På kort sikt bedöms efterfrågan i stort inte <strong>för</strong>ändras. På längre<br />
sikt bedöms efterfrågan öka beroende på stora pensionsavgångar.<br />
Huvuddelen av tandsköterskeutbildningarna är 1,5 åriga och finns<br />
fram<strong>för</strong> allt i mellersta och södra Sverige.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka.<br />
Farmaciutbildning – Apotekstekniker<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingens bedömning är att omregleringen av apoteksmarknaden<br />
sannolikt kommer att påverka behovet av apotekstekniker.<br />
Under 2010 kommer nya aktörer att etablera sin verksamhet på<br />
många platser i Sverige. Befintliga apotek byter ägare och helt nya<br />
öppnas. Både Apoteket AB och Farmaci<strong>för</strong>bundet gör bedömningen<br />
att behovet av apotekstekniker kommer att öka. Det beror dels på<br />
omregleringen, dels på att många apotekstekniker går i pension under<br />
2011 och 2012. 82 Enligt Farmaci<strong>för</strong>bundet finns en stor oro <strong>för</strong> att<br />
det ska uppstå brist på apotekstekniker det närmaste året i och med<br />
att ett stort antal nya <strong>för</strong>säljningsställen etableras som fullvärdiga<br />
apotek.<br />
På kort sikt bedöms efterfrågan på apotekstekniker öka dels med<br />
hänsyn till den avreglering som skedde 2009, dels med tanke på den<br />
pensionsavgång som <strong>för</strong>väntas de närmaste två åren. Även på längre<br />
sikt bedöms efterfrågan öka beroende på pensionsavgångar.
83 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag som<br />
påbörjas från och med 100101.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen bör öka.<br />
Utbildningsområde Hälso- och sjukvård<br />
samt Socialt arbete och omsorg<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014 83<br />
Största värde i kartan är 509<br />
47
48<br />
6
84 Motsvarar Svensk utbildningsnomenklaturs<br />
(SUN) inriktning 21 (Kultur, media och<br />
design) och 321 (Journalistik och information).<br />
SUN är en standard <strong>för</strong> klassificering<br />
av enskilda utbildningar och används i den<br />
officiella statistiken över befolkningens<br />
utbildningsnivå och inriktning.<br />
85 Motsvarar SUN inriktning 212a<br />
Kultur, media<br />
och design samt<br />
Journalistik och<br />
information<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och<br />
bedömning av framtida behov av utbildningar med inriktning mot<br />
nedanstående kompetenser inom området Kultur, media och design<br />
samt inom Journalistik och information 84 .<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB<br />
samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från arbetslivet,<br />
<strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på utbildade.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån befintlig volym med hänsyn till<br />
redan startade och beviljade utbildningar samt antal examinerade<br />
som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och med januari<br />
2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat bilaga på<br />
www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
Kultur, media och design påverkas av den snabba teknikutvecklingen<br />
samt hur efterfrågan på tjänster ser ut. Produktion och distribution<br />
av musik, TV, reklam och media har utvecklats tack vare den nya<br />
tekniken och idag är det viktigt att nå ut till konsumenterna via olika<br />
typer av kanaler. Efterfrågan på mediatjänster går idag mer och mer<br />
mot att kontraktera personal i stället <strong>för</strong> att anställa. Detta gäller t.ex<br />
fotografer. Vissa yrken efterfrågas på nya marknader. Ett exempel är<br />
illustratörer som nu efterfrågas inom dataspelsbranschen. Formgivning<br />
och design är framtidens konkurrensmedel var<strong>för</strong> formgivare<br />
kan komma att öka.<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
Utbildningsområdet omfattar Kultur, media och design samt Journalistik<br />
och information. Antalet Ky och Yhutbildningar som pågick<br />
någon gång under 2009 var 62 stycken, varav 5 fanns inom journalistik<br />
och information. Utbildningarna var inriktade mot<br />
•Musik, dans och dramatik 85 med utbildningar till kantor och<br />
låtskrivare<br />
49
86 Motsvarar SUN inriktning 213<br />
87 Motsvarar SUN inriktning 321<br />
88 Motsvarar SUN inriktning 214<br />
89 Motsvarar SUN inriktning 215z<br />
90 Omfattar 213b, 213c och 213d<br />
91 Examensgraden är framräknad utifrån<br />
den faktiska examensgraden perioden<br />
2008–2009 (antal antagna 2008– 2009/antal<br />
examinerade 2008–2009) och har applicerats<br />
på antagna och beviljade framtida platser <strong>för</strong><br />
att beräkna framtida <strong>för</strong>väntat antal examinerade.<br />
Antagna är de studerande som är kvar<br />
tre veckor efter start.<br />
92 Motsvarar SUN inriktning 214b<br />
93 Motsvarar SUN inriktning 213b<br />
94 Kulturdepartementet (2009)Sammanfattning<br />
av regeringens proposition Tid <strong>för</strong> kultur,<br />
2009/10:3<br />
50<br />
•Medieproduktion 86 samt Journalistik och information 87 med utbildningar<br />
till bl.a. manus<strong>för</strong>fattare, TVproduktionsspecialist, originalare,<br />
informationsproducent, grafisk designer, arbete med digital<br />
mediadistribution, yrkesfotograf, teknikinformatör, bildjournalist,<br />
binderitekniker, ADassistent, prepressoperatör.<br />
•Formgivning 88 med utbildningar till bl.a. <strong>för</strong>packningsdesigner och<br />
designkoordinator inom möbler och inredning<br />
•Konsthantverk 89 med utbildningar till glashantverkare och guldsmed.<br />
I den senaste ansökningsomgången beviljades utbildningar inom<br />
livesändning, cross media production/sociala medier.<br />
Merparten av utbildningar var inriktade mot Medieproduktion. 90<br />
Utbildningsområdet Kultur, media och design totalt omfattar ca fem<br />
procent av utbildningsplatserna inom <strong>yrkeshögskolan</strong>.<br />
Totalt fanns det 2009 cirka 2 600 studerande inom detta utbildningsområde.<br />
Den genomsnittliga examensgraden <strong>för</strong> <strong>hela</strong> utbildningsområdet<br />
Kultur, media och design mm var cirka 72 procent,<br />
vilket är högre än den genomsnittliga examineringsgraden, 66<br />
procent, <strong>för</strong> samtliga utbildningar. Examensgraden 91 varierar mellan<br />
olika utbildningsinriktningar. Lägst examensgrad, 43 procent, hade<br />
inriktningen mot inredningsdesign 92 och högst andel examinerade, 82<br />
procent, fanns inom inriktningen film, radio och TVproduktion 93.<br />
Inom konst, musik och dans finns flertalet utbildningar inom Kompletterande<br />
utbildningar (KU), folkhögskola och högskola. KU regleras<br />
i en särskild <strong>för</strong>ordning och en utredning har inletts i syfte att<br />
utreda vilka utbildningar som kan ingå i <strong>yrkeshögskolan</strong>. Utbildningar<br />
till kantorer finns också inom folkhögskola och högskola. Inom media<br />
finns utbildningar inom gymnasieskolan, KU och högskolan.<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
Utredningar och betänkanden<br />
Den nationella kulturpolitiken står in<strong>för</strong> betydande <strong>för</strong>ändringar och<br />
ett antal utredningar har gjorts på området. Bl. a propositionen Tid<br />
<strong>för</strong> kultur (2009/10:3) som <strong>för</strong>eslår <strong>för</strong>ändringar i kulturpolitiken. Riksdagen<br />
fattade beslut om kulturpolitikens inriktning i enlighet med <strong>för</strong>slaget.<br />
Genom detta in<strong>för</strong>s ett antal nya kulturpolitiska mål. Nationell<br />
och regional kulturpolitik kommer att stärkas genom ökad samverkan<br />
och regionerna kommer att <strong>för</strong>foga över statliga medel <strong>för</strong> att bäst<br />
stödja kulturutvecklingen i länet. Tanken är att detta ska bidra till att<br />
kulturskaparnas arbetsmarknad breddas till fler delar av Sverige och<br />
inte endast koncentrerar sig till storstadsregionerna. Syftet är att en<br />
ökad samverkan blir att kulturpolitiken stärks så att betydelsen <strong>för</strong><br />
kultur i samhällsutvecklingen ökar. Det finns också <strong>för</strong>slag på att en<br />
analysmyndighet ska inrättas 2011 <strong>för</strong> att utvärdera politikens effekter.<br />
94<br />
Utredningen om en nationell musikplattform, I samspel med musiklivet<br />
– en ny nationell plattform <strong>för</strong> musiken (SOU 2010:12), <strong>för</strong>eslår
95 Kulturdepartementet (2010) I samspel<br />
med musiklivet – en ny nationell plattform <strong>för</strong><br />
musiken (SOU 2010:12)<br />
96 Justitiedepartementet (2010) – Avtalad<br />
upphovsrätt (SOU 2010:24)<br />
97 Intervju med Thommy Andersson, Jazzmusiker<br />
98 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010) Prognos Kultur<br />
och media 2010<br />
att Statens musiksamlingar får ett nytt uppdrag och byter namn till<br />
Statens musikverk. Uppdraget omfattar både att främja nyskapande<br />
musik i nära dialog med musiklivet och att bevara och tillgängliggöra<br />
det musikaliska arvet. Det fria musiklivet får enligt <strong>för</strong>slaget också<br />
<strong>för</strong>stärkt stöd via Kulturrådet. 95<br />
Upphovsrättsutredningen har bl. a. haft i uppdrag att se över upphovsrättslagens<br />
avtalsbestämmelser, vilket är ett område där kulturskaparnas<br />
organisationer under många år pekat på att det finns stora<br />
behov av reformer då det påverkar olika konstutövare. Ett delbetänkande,<br />
Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24) har lämnats. 96<br />
Ny teknik påverkar området och vissa yrken<br />
Den nya teknikens intåg påverkar detta område i stor utsträckning.<br />
Ny teknik gör det möjligt att producera musik på nytt sätt men ny<br />
teknik gör det också möjligt <strong>för</strong> konsumenterna att köpa eller komma<br />
åt musik gratis. Möjligheten att ladda ned musik eller lyssna på musik<br />
via t. ex Spotify gör att musiker behöver tänka om i sin distribution.<br />
Än så länge använder många musiker både fysisk distribution och<br />
digital distribution via t.ex. Spotify och iTunes. Den fysiska skivan<br />
används mest <strong>för</strong> att promota sin musik. Utvecklingen går också mot<br />
att musiker väljer att ge ut sin musik enbart i digital form men att de<br />
vid sidan om detta gör ”special editions” och ”bonustracks” som ges<br />
ut på vinyl eller EP 97 .<br />
Även inom media påverkar den nya tekniken och tekniskt kunnande<br />
är efterfrågat i branschen. Att arbeta med media genom flera<br />
olika kanaler, såsom sociala medier, interaktiva medier och att det<br />
görs parallellt blir allt mer vanligt. T ex läggs TVprogram ut gratis på<br />
webben och visas där så att tittarna kan titta ”on – demand”.<br />
Fotografyrket påverkas av den digitala tekniken och Internet vilka<br />
gör fotokonsten billigare och mer tillgänglig. Den stora <strong>för</strong>ändringen<br />
inom yrket kom i och med den digitala teknikens intåg. Såväl tidningar<br />
som rörliga medier tar i ökad utsträckning in bilder från privatpersoner.<br />
Illustratörer får en ny roll då dessa börjar anlitas av dataspelsbranschen.<br />
iPad och andra läsplattor kommer ge nya möjligheter <strong>för</strong> digitala<br />
magasin och tidningar.<br />
Sysselsättning, arbetslöshet och<br />
pensionsavgångar<br />
Arbetsmarknaden inom kultur, media och design har under många år<br />
varit nedåtgående i antal anställda. Arbets<strong>för</strong>medlingen bedömer att<br />
arbetslösheten kommer fortsätta att öka under 2010 och ökningen<br />
kommer att bli störst i åldrarna 25–45 år. Vidare <strong>för</strong>utspås antalet lediga<br />
jobb att minska med ca 2 500 under 2010. Arbetsgivarna efterfrågar<br />
personal med flera yrkeskompetenser och de som har en aktuell<br />
utbildning som innefattar den nya tekniken blir konkurrenskraftiga. 98<br />
Många kulturarbetare får inte anställning utan engageras <strong>för</strong> olika<br />
projekt under kortare tid eller hyrs in <strong>för</strong> specifika jobb. Detta leder<br />
51
99 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010), Arbetslöshetsstatistik<br />
mars 2009–mars 2010, bearbetad<br />
statistik av antal arbetslösa inom utbildningsområden,<br />
SUN 3siffernivå.<br />
100 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
101 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008<br />
102 En person klassas som etablerad på<br />
arbetsmarknaden om denne under 2006<br />
hade en arbetsinkomst som översteg 175<br />
400 kronor, var sysselsatt enligt definitionen<br />
i SCB:s sysselsättningsregister, inte hade<br />
några händelser som indikerade arbetslöshet<br />
eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt<br />
inte var definierad som studerande.<br />
103 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) På längre sikt – KYstudenter på<br />
arbetsmarknaden – Etablering på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> KYstudenter tre år efter<br />
examen<br />
104 Klassificerat enligt Standard <strong>för</strong> svensk<br />
yrkesklassificering, SSYK<br />
105 SSYK 2453<br />
106 SSYK 3473<br />
107 SSYK 2453<br />
52<br />
till att t.ex. många musiker och fotografer är egen<strong>för</strong>etagare. Arbetslöshetssiffrorna<br />
i mars 2010 visar att området totalt sett har ökat<br />
med 1,3 procent jäm<strong>för</strong>t med samma tidpunkt 2009. De områden där<br />
arbetslösheten minskar är området medieproduktion och Bild och<br />
formkonst som minskar med 3,9 procent vardera. Arbetslösheten har<br />
ökat mest inom området konst och media med ospecificerad inriktning<br />
där arbetslösheten var 9,6 procent. Formgivning och konsthantverk<br />
har ökat med 5,8 respektive 6 procent. 99<br />
Totalt sett <strong>för</strong> yrkesgrupperna som utbildningar i <strong>yrkeshögskolan</strong><br />
leder till var åldersgruppen 55–64 år 17 procent. Åldersgruppen var<br />
störst när det gäller yrkena glashyttearbetare och guld och silversmeder<br />
där 26 procent kommer att gå i pension de närmaste åren. 100<br />
Området påverkas dock inte av pensionsavgångar i samma utsträckning<br />
som andra utbildningsområden då många inom området arbetar<br />
även efter traditionell pensionsålder.<br />
Examinerades sysselsättning och<br />
etableringsgrad<br />
75 procent av dem som examinerats från Kyutbildning hade arbete<br />
inom ett år efter avslutad utbildning, varav 18 procent var egen<strong>för</strong>etagare.<br />
80 procent av dem som hade arbete ansåg att det motsvarade<br />
utbildningsområdet. 42 procent av dem som fick ett arbete<br />
hade redan ett arbete när utbildningen avslutades. 59 procent av de<br />
examinerade ansåg att arbetet motsvarade utbildningsnivån på utbildningen.<br />
101 Etablerade 102 på arbetsmarknaden tre år efter avslutade<br />
studier var endast 44 procent. Här är det stor skillnad i etableringsgrad<br />
mellan män och kvinnor då männen blev etablerade på arbetsmarknaden<br />
i högre grad än kvinnorna. 103<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens<br />
och bedömning av framtida<br />
utbildningsbehov<br />
Musik, dans och dramatik<br />
Inom utbildningsområdet finns utbildningar till bl. a kantor och låtskrivare.<br />
Dessa yrkesbenämningar återfinns inom yrkena 104 : Kompositörer,<br />
musiker, sångare inom klassisk musik 105 samt Musiker, dansare,<br />
sångare m. f 106 .<br />
Inom ovan nämnda musikyrken fanns ca 6 000 anställda 2008.<br />
Pensionsavgångarna <strong>för</strong>väntas bli ca 17 procent på 5–10 års sikt.<br />
Anställda med längre eftergymnasial utbildning, tre år eller längre<br />
utgjordes av 49 procent av de anställda. 16 procent hade eftergymnasial<br />
utbildning som var kortare än tre år. Det var dock skillnader<br />
mellan musikyrkena då det i gruppen Kompositörer, musiker och<br />
sångare inom klassisk musik 107 var 60 procent av de anställda som<br />
hade längre eftergymnasial utbildning och 14 procent som hade kortare<br />
eftergymnasial utbildning. I gruppen Musiker, sångare, dansare<br />
m.fl. inom underhållning 108 var andelarna 23 respektive 19 procent.
108 SSYK 3473<br />
109 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
110 SSYK 3131<br />
111 SSYK 2451<br />
112 SSYK 3132<br />
113 SSYK 3472<br />
114 SSYK 3471<br />
115 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010) Var finns<br />
jobben?<br />
116 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
117 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
Konkurrensen i yrkena är hård och enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen är det<br />
lättare <strong>för</strong> klassiska musiker att få anställning i en orkester utan<strong>för</strong><br />
storstäderna men att det å andra sidan är lättare att få frilansjobb i<br />
storstäderna. Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen finns efterfrågan på utbildade<br />
kyrkomusiker, bl. a kantorer. 109<br />
På kort sikt bedöms efterfrågan på låtskrivare inte öka. Däremot<br />
kommer efterfrågan på kantorer att öka. Även om pensionsavgångarna<br />
är relativt stora så påverkar de inte i stor grad då många musiker<br />
fortsätter arbeta efter traditionell pensionsålder. I <strong>för</strong>egående års<br />
ansökningsomgång beviljades utbildningar till låtskrivare och kantor,<br />
vilket resulterade i en ökning av antalet utbildningsplatser.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka.<br />
Medieproduktion samt Journalistik och information<br />
Inom utbildningsområdet finns utbildningar till manus<strong>för</strong>fattare, TVproduktionsspecialist,<br />
originalare, informationsproducent, grafisk designer,<br />
yrkesfotograf, teknikinformatör, bildjournalist, binderitekniker,<br />
ADassistent, prepressoperatör. Dessa yrkesbenämningar återfinns<br />
bland följande yrken: Fotografer 110 , Journalister, <strong>för</strong>fattare, informatörer<br />
111 , Ljud- och bildtekniker 112 , Presentatörer i radio, TV m.m. 113 samt<br />
Tecknare, illustratörer, dekoratörer m.fl. 114<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen <strong>för</strong>utspår att det inom mediayrken kommer att<br />
råda stor konkurrens om jobben då det utbildas <strong>för</strong> många i <strong>för</strong>hållandet<br />
till arbetsmarknadens behov trots att pensionsavgångarna<br />
kommer att bli stora. Överskottet på arbetskraft bedöms dock att bli<br />
mindre genom generationsväxlingen. 115<br />
I yrket Fotografer fanns ca 2 000 anställda 2008. Av de anställda<br />
hade 57 procent gymnasial utbildning medan 21 procent hade en<br />
kortare eftergymnasial utbildning. 12 procent av de anställda hade en<br />
längre eftergymnasial utbildning. Anställda i åldersgruppen 55–64 år<br />
var 19 procent. Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass finns ett<br />
överskott på fotografer samtidigt som det finns ett stort antal utbildningsplatser.<br />
Det är svårt att få fast anställning och de stora medie<strong>för</strong>etagen<br />
har dragit ner på antalet egna fotografer och köper i stället in<br />
fotograftjänster vid behov. 116<br />
I yrket Journalister, <strong>för</strong>fattare, informatörer fanns ca 25 800<br />
anställda 2008. Andelen anställda med gymnasial utbildning var 24<br />
procent. 30 procent hade en kortare eftergymnasial utbildning. 42<br />
procent av de anställda hade en längre eftergymnasial utbildning. 18<br />
procent av de anställda fanns i åldersgruppen 55–64 år. 117 När det<br />
gäller informatörer bedömer Arbets<strong>för</strong>medlingen att konkurrensen<br />
om jobben är mycket hård. På 5–10 års sikt ökar rekryteringsbehovet<br />
av journalister och informatörer något p.g.a. det växande medieutbudet<br />
och pensionsavgångarna.<br />
Under senare år har det funnits ett överskott av informatörer. Detta<br />
har varit särskilt tydligt i storstadslänen och är så även idag. Situationen<br />
har inte <strong>för</strong>ändrats i någon större utsträckning det senaste året<br />
53
118 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
119 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
120 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
121 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
122 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
54<br />
utan det finns fortfarande <strong>för</strong> många arbetssökande i <strong>för</strong>hållande till<br />
arbetsgivarnas rekryteringsbehov. Särskilt i Skåne och i Stockholm<br />
är konkurrensen mycket hård, vilket fram<strong>för</strong>allt påverkar dem som är<br />
nyutbildade inom yrket. Arbetslösheten <strong>för</strong> informatörer har minskat<br />
gradvis de senaste åren men framöver <strong>för</strong>väntas konkurrensen om<br />
jobben hårdna. 118<br />
I yrket Ljud- och bildtekniker fanns 2 400 anställda 2008. Den<br />
största andelen, 55 procent, av de anställda hade gymnasial utbildning.<br />
24 procent hade en kortare eftergymnasial utbildning och 10<br />
procent hade en eftergymnasial utbildning som var längre än tre år.<br />
Åldersgruppen 55–64 år utgjordes av 16 procent av de anställda. 119<br />
Enligt arbets<strong>för</strong>medlingen är det svårt att få jobb inom yrket. Ny teknik<br />
har också gjort att vissa rationaliseringar har kunnat göras, vilket<br />
leder till färre arbetstillfällen. 120<br />
I yrket Presentatörer i radio, TV m.m fanns ca 400 anställda 2008.<br />
Av dessa hade 28 procent eftergymnasial utbildning som var kortare<br />
än tre år medan 18 procent hade en längre eftergymnasial utbildning.<br />
45 procent av de anställda hade gymnasial utbildning. Åldersgruppen<br />
55–64 år utgjordes av endast 6 procent av de anställda.<br />
Inom yrket Tecknare, illustratörer, dekoratörer m.fl. fanns ca 6 000<br />
anställda 2008. Av dessa hade 25 procent en eftergymnasial utbildning<br />
som var kortare än tre år medan 17 procent hade en längre<br />
eftergymnasial utbildning. Det väntas små pensionsavgångar de<br />
närmaste 5–10 åren då andelen anställda i åldersgruppen 55–64 år<br />
2008 endast var 9 procent. 121 Medieproduktion <strong>för</strong>ändras och går mot<br />
digitala media och sociala media. Utbildade inom detta område kan<br />
där<strong>för</strong> komma att efterfrågas. Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen är det hård<br />
konkurrens om jobben som originalare och det blir allt vanligare att<br />
yrkesgruppen arbetar på fristående produktionsbyråer och anlitas av<br />
reklambyråer vid behov. Det finns ett ökat intresse <strong>för</strong> grafisk formgivning<br />
och design, vilket gör att fler jobb skapas. Det är samtidigt<br />
hård konkurrens om jobben. Teknisk utveckling går mycket snabbt<br />
inom området. Några exempel är nya medier, datorernas programvara<br />
och teknisk hårdvara. Dessutom sker <strong>för</strong>ändringar i hur produktionsprocessen<br />
ser ut. 122<br />
På kort sikt bedöms efterfrågan på medieyrkena ovan minska eller<br />
vara på samma nivå. Pensionsavgångarna är stora när det gäller fotografer,<br />
men det finns samtidigt ett överskott som kommer att göra<br />
att utbud och efterfrågan på yrket kommer att balanseras.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka när det gäller<br />
utbildningar inriktade mot illustration, reklam, grafisk formgivning<br />
och foto. När det gäller övriga inriktningar bedömer myndigheten<br />
att volymen inte bör öka.<br />
Formgivning<br />
Inom området finns utbildningar till bl. a <strong>för</strong>packningsdesigner och<br />
designkoordinator inom möbler och inredning. Dessa yrkesbenäm
123 SSYK 2456<br />
124 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
125 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
126 SSYK 7322<br />
127 SSYK 7313<br />
128 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
129 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
ningar hamnar inom yrket Formgivare 123 . Inom denna yrkesgrupp<br />
fanns ca 6 400 anställda 2008. Av dessa hade 27 procent en eftergymnasial<br />
utbildning som var kortare än tre år medan 24 procent<br />
hade en längre eftergymnasial utbildning. 43 procent hade gymnasial<br />
utbildning. Det väntas små pensionsavgångar de närmaste 5–10 åren<br />
då andelen anställda 2008 endast var 9 procent. 124 Bedömare inom<br />
branschen anser att formgivning och design är framtidens konkurrensmedel<br />
125 , var<strong>för</strong> det kan tänkas bli en ökning i efterfrågan på<br />
dessa yrken.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka när det gäller<br />
utbildningar inriktade mot industri- och produktdesign.<br />
Konsthantverk<br />
Inom området finns utbildningar till bl.a. Glashantverkare och guldsmed.<br />
Dessa hamnar inom yrkena Glashyttearbetare m.fl. 126 och<br />
Guldsmed 127 . I yrkesgrupperna fanns ca 1 000 anställda 2008.<br />
Andelen med eftergymnasial utbildning kortare än tre år var 8 procent<br />
medan anställda med längre eftergymnasial utbildning endast<br />
utgjordes av 3 procent. 54 procent av de anställda hade gymnasial<br />
utbildning. Inom 5–10 år kommer ca 25 procent att gå i pension. 128<br />
Arbetsmarknaden <strong>för</strong> guldsmeder är relativt liten var<strong>för</strong> det kan vara<br />
svårt att hitta jobb, men de kommande årens pensionsavgångar<br />
kommer troligen göra att utsikterna på arbetsmarknaden blir bättre.<br />
Arbetsmarknaden <strong>för</strong> glasblåsare är beroende av konjunkturen samt<br />
hur modet ser ut. Det finns ingen efterfrågan på glasarbetare, men<br />
p.g.a de kommande pensionsavgångarna kan detta <strong>för</strong>ändras längre<br />
fram. Det finns dock en relativt god arbetsmarknad inom glas vid<br />
studioglashyttor. 129<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka.<br />
55
130 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag som<br />
påbörjas från och med 100101.<br />
131 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag som<br />
påbörjas från och med 100101.<br />
56<br />
Utbildningsområde<br />
Kultur, media och<br />
design<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå,<br />
av beviljad utbildningsvolym med<br />
avslut januari 2010–januari 2014<br />
Största värde i kartan är 500 130<br />
Utbildningsområde<br />
Journalistik och<br />
information<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå,<br />
av beviljad utbildningsvolym med<br />
avslut januari 2010–januari 2014 131<br />
Största värde i kartan är 181
7<br />
57
132 Motsvarar Svensk utbildningsnomenklaturs<br />
(SUN) inriktning inriktningar 62 och<br />
64. SUN är en standard <strong>för</strong> klassificering<br />
av enskilda utbildningar och används i den<br />
officiella statistiken över befolkningens<br />
utbildningsnivå och inriktning.<br />
133 Motsvarar SUN inriktning 621<br />
134 Motsvarar SUN inriktning 622<br />
135 Motsvarar SUN inriktning 623<br />
136 Motsvarar SUN inriktning 640x<br />
58<br />
Lantbruk, djurvård,<br />
trädgård, skog och<br />
fiske<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och bedömning<br />
av framtida behov av utbildningar med inriktning mot nedanstående<br />
kompetenser inom området Lantbruk, djurvård, trädgård,<br />
skog och fiske 132 .<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB<br />
samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från arbetslivet,<br />
<strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på utbildade.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån befintlig volym med hänsyn till<br />
redan startade och beviljade utbildningar samt antal examinerade<br />
som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och med januari<br />
2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat bilaga på<br />
www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
De faktorer som påverkar framtida behov av utbildade inom utbildningsområdet<br />
är främst strukturomvandlingen och efterfrågan på<br />
de gröna näringarna. Pensionsavgångarna kommer att vara stora<br />
men branschen bedöms inte påverkas i någon stor utsträckning då<br />
strukturomvandlingen och ny teknik gör att alla personer inte ersätts.<br />
Inom lantbruk och skog finns numera möjligheten att producera biologiskt<br />
bränsle.<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
Utbildningsområdet omfattar lantbruk, djurvård, trädgård, skog och<br />
fiske. Antalet Ky och Yhutbildningar som pågick någon gång under<br />
2009 var 52 stycken. Utbildningarna var inriktade mot<br />
•Lantbruk 133 med utbildningar till bl. a. Driftledare, gårdsmästare,<br />
agrotekniker, biodlare, ridinstruktör, unghästutbildare och travhästskötare.<br />
•Trädgård 134 med utbildningar till bl.a. trädgårdsmästare och trädgårdsanläggare<br />
•Skog 135 med utbildningar till bl.a. skogsmaskin<strong>för</strong>are och skogsbrukstekniker<br />
•Djursjukvård 136 med utbildning till djursjukvårdare
137 Motsvarar SUN inriktning 621f<br />
138 Lantbrukarnas riks<strong>för</strong>bund (2009) Sveriges<br />
gröna näringar, fakta 2009<br />
139 Svenska bioenergi<strong>för</strong>eningen – http://<br />
www.svebio.se/attachments/33/1177.pdf<br />
140 Bioenergiportalen – http://www.bioenergiportalen.se/?p=1422&m=915<br />
Merparten av utbildningarna var inriktade mot utbildningar inriktade<br />
mot hästhållning 137 . Utbildningsområdet Lantbruk, djurvård, trädgård<br />
skog och fiske omfattar ca sex procent av utbildningsplatserna inom<br />
<strong>yrkeshögskolan</strong>.<br />
I den senaste ansökningsomgången beviljades utbildningar till<br />
skogsmaskin<strong>för</strong>are, trädgårdsmästare, arborist och fiskodlare. Dessutom<br />
beviljades utbildningar till driftledare i lantbruk och utemiljö, en<br />
ny utbildning till kusk samt en ny utbildning mot <strong>för</strong>etagande i hundbranschen.<br />
Totalt fanns det 2009 cirka 1 650 studerande inom detta utbildningsområde.<br />
Examensgraden varierar mellan utbildningsområden<br />
och mellan olika utbildningsinriktningar. Den genomsnittliga examensgraden<br />
<strong>för</strong> <strong>hela</strong> utbildningsområdet var cirka 71 procent, vilket<br />
är högre än den genomsnittliga examineringsgraden, 66 procent,<br />
<strong>för</strong> samtliga utbildningar. Högst var examensgraden <strong>för</strong> utbildning<br />
med inriktning mot skogsbruk, som var 95 procent. Lägst var examensgraden<br />
<strong>för</strong> utbildning med inriktning mot djurvård, som var 46<br />
procent.<br />
Det finns näraliggande utbildningsformer på såväl gymnasial nivå,<br />
vid gymnasieskolor med inriktning mot naturbruk, som på högskolenivå,<br />
t.ex. utbildningar vid Sveriges lantbruksuniversitet (SLU). På<br />
gymnasial nivå finns utbildningar inom naturbruksprogrammet som<br />
inriktas mot djur, lantbruk, skog och trädgård. Inom universiteten<br />
finns utbildningar bl.a. Lantmästare, Hippologer, Skogsmästare,<br />
Agronomer, Hortonomer och Trädgårdsingenjörer. Inom <strong>yrkeshögskolan</strong><br />
är utbildningarna fram<strong>för</strong>allt inriktade mot arbets och produktionsledande<br />
funktioner inom primärproduktionen. Yhutbildningarna<br />
fyller gapet mellan gymnasiala utbildningar och högskolans utbildningar<br />
till Lantmästare och Agronom.<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
Regeringen mål är att andelen certifierad ekologisk odling till 2020<br />
ska vara minst 20 procent av jordbruksmarken. Ett av huvudargumenten<br />
är att målet i sig är en av flera åtgärder <strong>för</strong> att uppnå de<br />
nationella miljökvalitetsmålen. I samhället finns också en växande<br />
trend <strong>för</strong> lokalproducerade livsmedel. Det finns tusentals små<strong>för</strong>etag<br />
som säljer sina produkter direkt till konsumenterna. Lantbrukarnas<br />
Riks<strong>för</strong>bund (LRF) uppskattar att det finns minst 5 000 <strong>för</strong>etag med<br />
denna inriktning som omsätter ca 1 miljard kronor. 138<br />
Produktionen av el med biobränslen, torv och avfall (biokraft) har<br />
ökat stadigt under de senaste åren. 139 Användningen av bioenergi i<br />
Sverige ökar stadigt och inom fjärrvärmesektorn har användningen<br />
av trädbränslen mer än femdubblats sedan 1990 och användningen<br />
av pellets har <strong>för</strong>dubblats de senaste fem åren. Efterfrågan på biodrivmedel<br />
ökar och har de senaste åren haft en årlig tillväxttakt på<br />
närmare 50 procent. 140 Skogs och jordbruket står idag <strong>för</strong> en stor<br />
59
141 Bioenergiportalen – http://www.bioenergiportalen.se/?p=1422&m=915<br />
142 Bioenergitidningen – http://bioenergitidningen.se/braensleprogrammet<br />
143 Skogforsk är det svenska skogsbrukets<br />
forskningsinstitut, finansierat av skogsnäringen<br />
och staten.<br />
144 Svenska skogsbrukets forskningsinstitut<br />
– http://www.skogforsk.se/sv/forskning/<br />
Skogsbransle/<br />
145 Futureforests – http://www.futureforests.<br />
se/download/18.7549e4d91267b3b9887800<br />
019733/1.Tillv%C3%A4xtparker.pdf<br />
146 Sveaskog – http://www.sveaskog.se/<br />
Forskningochutveckling/Forskningsomraden/Effektivareteknik/<br />
147 Avser Svensk näringslivsindelning<br />
(SNI2002) – 01, 02 och 03<br />
148 SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatik<br />
(RAMS)<br />
149 Jordbruksverket (2009) Fakta om<br />
svenskt jordbruk<br />
150 Hästnäringens yrkesnämnd<br />
151 Lantbrukarnas riks<strong>för</strong>bund – http://www.<br />
lrf.se/Garden/Djur/Hast/<br />
152 Hästnäringens yrkesnämnd<br />
60<br />
andel av den svenska bioenergitill<strong>för</strong>seln. LRF bedömer i sitt energiscenario<br />
att den svenska marknaden <strong>för</strong> bioenergi kan <strong>för</strong>dubblas<br />
de närmaste 15 åren. För lantbruk innebär det stora möjligheter att<br />
dels leverera råvara till värmeverk eller spannmål till etanolindustrin,<br />
men också att <strong>för</strong>ädla bränslen eller sälja färdig värme och el. 141<br />
Det satsas pengar på forskning inom biobränsle och bioenergi.<br />
Bl. a satsar Energimyndigheten 40 miljoner kronor per år under åren<br />
2007–2010 på programmet ”Uthållig till<strong>för</strong>sel och <strong>för</strong>ädling av biobränsle”.<br />
Där samlar myndigheten det mesta av den forsknings och<br />
utvecklingsverksamhet som rör till<strong>för</strong>sel och <strong>för</strong>ädling av biomassa<br />
<strong>för</strong> energiändamål. 142 Svenska jordbrukets forskningsinstitut (Skogforsks)<br />
143 utvecklar effektiva system <strong>för</strong> skogsbränsle. 144 En unik<br />
forskningssatsning, som SLU, Forskningsprogammet Future Forests<br />
och Sveaskog står bakom, ska ge svar på hur skogen kan brukas<br />
<strong>för</strong> att producera mer timmer, massaved och skogsbränsle på ett<br />
lönsamt och hållbart sätt. Det vetenskapliga resultatet ska användas<br />
som underlag <strong>för</strong> utvecklingen av framtidens skogsbruk. 145<br />
Enligt Sveaskog är teknikutvecklingen en orsak till att svenskt<br />
skogsbruk är ledande idag, och den är en nyckel till framgång även i<br />
framtiden. Tekniska lösningar <strong>för</strong> nya kransystem <strong>för</strong> skogsmaskiner<br />
är något som forskningssatsningen Intelligenta Fordon OffRoad<br />
(IFOR) innefattar. En teknik som utvecklas är kranspetsstyrning som<br />
syftar till att, genom ett datoriserat system, dels öka prestationen vid<br />
kranarbete och dels avlasta <strong>för</strong>aren och därmed <strong>för</strong>bättra <strong>för</strong>arens<br />
arbetsmiljö. 146<br />
Sysselsättning, arbetslöshet och pensionsavgångar<br />
Sysselsättningen inom jordbruk, skogsbruk och fiske 147 har minskat<br />
mellan åren 2004 och 2008. Andelen egna <strong>för</strong>etagare 2008 var 59<br />
procent. Det är de anställda som har minskat i antal medan <strong>för</strong>etagarna<br />
har varit på ungefär samma nivå under perioden. 148<br />
Strukturomvandlingen inom jordbruket har gjort att antalet jordbruks<strong>för</strong>etag<br />
har minskat och att <strong>för</strong>etagen blivit större i antal anställda.<br />
Stora teknikinvesteringar har gjorts. En tredjedel av alla <strong>för</strong>etag är<br />
kombinations<strong>för</strong>etag där inkomster från jordbruket kombineras med<br />
inkomster från närliggande verksamhet såsom t.ex. skogsbruk eller<br />
entreprenadverksamhet. Det blir också vanligt att jordbruket kombineras<br />
med turism. 149<br />
Hästens roll har <strong>för</strong>ändrats de senaste 30 åren och hästens roll<br />
har <strong>för</strong>skjutits från hobbyperspektivet till att bli en egen näring. 150<br />
Sverige är Europas näst hästtätaste land 151 . Hästantalet i Sverige är<br />
300 000 och 500 000 personer rider regelbundet. Näringen sysselsätter<br />
28 000 personer och omsätter ca 45 miljarder kronor. I dag<br />
spelar hästen stor roll främst vid sportverksamhet, som fritidssysselsättning,<br />
rekreation och rehabilitering. 152<br />
Inom yrken som utbildningsområdet leder till kommer pensionsavgångarna<br />
vara relativt stora de kommande 10–15 åren. Detta har<br />
dock inte så stor effekt på yrkena då strukturomvandlingen och ny<br />
teknik gör att alla personer inte ersätts.<br />
Arbetslösheten inom utbildningsområdet var 1,3 procent högre i
153 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010), Arbetslöshetsstatistik<br />
mars 2009–mars 2010,<br />
bearbetad statistik av antal arbetslösa inom<br />
utbildningsområden, SUN 3siffernivå.<br />
154 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008.<br />
155 En person klassas som etablerad på<br />
arbetsmarknaden om denne under 2006<br />
hade en arbetsinkomst som översteg 175<br />
400 kronor, var sysselsatt enligt definitionen<br />
i SCB:s sysselsättningsregister, inte hade<br />
några händelser som indikerade arbetslöshet<br />
eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt<br />
inte var definierad som studerande.<br />
156 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) På längre sikt – KYstudenter på<br />
arbetsmarknaden – Etablering på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> KYstudenter tre år efter<br />
examen<br />
157 Motsvarar Svensk standard <strong>för</strong> yrkesklassificering<br />
(SSYK) 1311<br />
158 SSYK 3211<br />
159 SSYK 6121<br />
160 SSYK 6129<br />
161 SSYK 6130<br />
162 SSYK 7221<br />
163 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
164 SCB (2009) Trender och prognoser 2008<br />
befolkningen utbildningen arbetsmarknaden<br />
med sikte på år 2030<br />
mars 2010 än samma period <strong>för</strong>egående år. Detta motsvaras av 61<br />
personer. Störst procentuell ökning är det i Djursjukvård och Trädgård<br />
som hade 27,1 procent (13 personer) respektive 12,8 procent<br />
(115 personer)högre arbetslöshet i mars 2010 jäm<strong>för</strong>t med samma<br />
period <strong>för</strong>egående år. Arbetslösheten minskar mest inom fiske och<br />
vattenbruk och skog som minskade med 23,7 procent (27 personer)<br />
respektive 9 procent (83 personer) 153 .<br />
Examinerades sysselsättning och etableringsgrad<br />
83 procent av dem som examinerats från Kyutbildning hade arbete<br />
inom ett år efter avslutad utbildning. Av dessa var 13 procent egen<strong>för</strong>etagare.<br />
91 procent av dem som hade ett arbete ansåg att det helt<br />
eller delvis motsvarade utbildningsområdet. 62 procent av dem som<br />
fick ett arbete hade redan ett arbete när utbildningen avslutades.<br />
58 procent av de examinerade ansåg att arbetet motsvarade utbildningsnivån<br />
på utbildningen. 154<br />
Enligt undersökningen På längre sikt – Kystudenter på arbetsmarknaden–Etablering<br />
på arbetsmarknaden <strong>för</strong> Ky-studenter tre år<br />
efter examen var utbildningsområdet ett av de områden som hade<br />
lägst andel etablerade 155 på arbetsmarknaden då andelen etablerade<br />
var 40 procent. 156<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens och bedömning av<br />
framtida utbildningsbehov<br />
Lantbruk<br />
Utbildningarna leder till yrken som driftledare, gårdsmästare, agrotekniker,<br />
biodlare, ridinstruktör, unghästutbildare, travhästskötare,<br />
kusk och hovslagare. Dessa yrken finns inom yrkesgrupperna Chefer<br />
<strong>för</strong> mindre <strong>för</strong>etag inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske 157 ,<br />
Lantmästare och trädgårdsingenjörer 158 , Husdjursuppfödare och husdjursskötare<br />
159 , Övriga djuruppfödare och djurskötare 160 , Växtodlare<br />
och djuruppfödare, blandad drift 161 samt Smeder 162.<br />
I dessa yrkesgrupper fanns 16 900 anställda 2008. På 5–10 års<br />
sikt kommer 22 procent eller 8 100 av de anställda att gå i pension.<br />
Gruppen Chefer <strong>för</strong> mindre <strong>för</strong>etag inom jordbruk, trädgård, skogsbruk<br />
och fiske, dit driftledare och gårdsmästare hör, var ca 1200<br />
anställda. Här kommer 31 procent eller 400 av de anställda att gå i<br />
pension inom 5–10 år.<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen kommer djurskötare som inriktat sig<br />
mot mjölkkor och grisar ha större möjligheter att få jobb än djurskötare<br />
som är inriktade på hästar och smådjur 163 . Enligt SCB:s rapport<br />
Trender och Prognoser 2008 råder det brist på djurskötare inom<br />
lantbruket samtidigt som det är hård konkurrens inom hästskötarjobben.<br />
164 Inom djurvård är det, enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens branschråd,<br />
vanligt att utländsk arbetskraft används var<strong>för</strong> det inte är säkert att<br />
den inhemska, utbildade arbetskraften kommer att användas.<br />
Enligt Hästnäringens yrkesnämnd behövs yrkeshögskoleutbildningar<br />
till yrken såsom unghästutbildare, beridare, kuskar och<br />
hovslagare.<br />
Lantbruk kan idag också bli producenter av biobränslen då produk<br />
61
165 SSYK 6112<br />
166 SSYK 6113<br />
167 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
168 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
169 Konjunkturinstitutet (2010) Konjunkturbarometern<br />
Företag och hushåll April 2010<br />
170 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
171 SSYK 6140<br />
172 SSYK 8331<br />
173 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
174 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
175 Arbets<strong>för</strong>medlingen, Nationellt<br />
branschråd <strong>för</strong> Livsmedel, jordbruk och<br />
trädgård.<br />
176 Undersökningen Arbetskraftsenkät inom<br />
skogsbruket gjordes 2009 av Skogs och<br />
Lantarbetsgivare<strong>för</strong>bundet i samarbete med<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen<br />
62<br />
tionen av el med biobränslen har ökat stadigt under de senaste åren.<br />
Dessutom ökar efterfrågan på biodrivmedel.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka inom utbildningar<br />
inriktade mot hovslagare. När det gäller övriga lantbruksinriktade<br />
utbildningar bedömer myndigheten att volymen inte<br />
bör öka.<br />
Trädgård<br />
Utbildningarna leder till yrken som trädgårdsmästare och trädgårdsanläggare.<br />
Dessa yrken finns inom yrkesgrupperna Trädgårdsodlare<br />
165 och Trädgårdsanläggare 166 . Inom dessa två yrkesgrupper<br />
fanns ca 1 800 anställda 2008 och det väntas pensionsavgångar på<br />
25 procent eller 450 personer inom 5–10 år. På kortare sikt, inom 5<br />
år, kommer 12 procent av de anställda att gå i pension. 167<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen är det stor konkurrens om de lediga<br />
jobben samtidigt som det finns svårigheter att hitta utbildad arbetskraft<br />
inom området. 168 Yrket trädgårdsanläggare är beroende av hur<br />
det går <strong>för</strong> byggbranschen. Konjunkturinstitutets Konjunkturbarometer<br />
<strong>för</strong>etag, andra kvartalet 2010, visar att byggindustrin nu är på väg<br />
uppåt då såväl byggande som sysselsättning har blivit mer stabilt 169 .<br />
Det allmänna intresset <strong>för</strong> parker och gröna anläggningar ökar och<br />
detta har en positiv effekt på arbetsmöjligheterna <strong>för</strong> trädgårdsanläggare.<br />
170<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka.<br />
Skog<br />
Utbildningarna leder till yrken som skogsmaskin<strong>för</strong>are och skogsbrukstekniker.<br />
Dessa yrken finns inom yrkesgrupperna Skogsbrukare<br />
171 och Förare av jordbruks- och skogsmaskiner 172 . Inom dessa<br />
två yrkesgrupper fanns ca 1 000 anställda 2008 och det väntas<br />
pensionsavgångar på 20 procent, eller 200 personer, inom 5–10 år. 173<br />
Behovet av att rekrytera skogsmaskin<strong>för</strong>are kommer att öka de kommande<br />
tio åren till viss del till följd av pensionsavgångarna. Erfarna<br />
skogsmaskin<strong>för</strong>are efterfrågas <strong>för</strong> att kunna hålla hög produktivitet<br />
på de investeringar som görs. 174 Precis som inom djurvård används<br />
utländsk arbetskraft inom skogsbruket, särskilt när det gäller skogsvård,<br />
röjning och plantering. 175 Undersökningen Arbetskraftsenkät<br />
inom skogsbruket visar att det finns ett rekryteringsbehov av skogsmaskin<strong>för</strong>are<br />
på ca 300–400 per år de kommande 2–5 åren. Detta<br />
påverkas av att tillgången på skogsråvara <strong>för</strong>väntas vara god i framtiden<br />
och av bioenergisektorns expansion. 176<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka inom utbildningar<br />
till skogsmaskin<strong>för</strong>are.
177 SSYK 6151<br />
178 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
179 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
180 Jordbruksdepartementet (2009) Det<br />
växande vattenbrukslandet (SOU 2009:26)<br />
181 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
182 SSYK 3227<br />
183 Jordbruksdepartementet – http://www.<br />
sweden.gov.se/sb/d/11105#item114512<br />
Fiske<br />
Inom yrket fiskodlare 177 väntas stora pensionsavgångar på 10–15 års<br />
sikt då andelen i åldern 50–64 år 2008 var 38 procent 178 . Det borde<br />
där<strong>för</strong> finnas efterfrågan på fiskodlare. Yrkesgruppen är liten och<br />
2008 fanns endast 160 anställda inom yrket. 179 Enligt utredningen Det<br />
växande vattenbrukslandet (SOU 2009:26) bedömdes att det svenska<br />
vattenbruket har goda tillväxtmöjligheter och kan skapa nya arbetstillfällen<br />
180 .<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka.<br />
Djursjukvård<br />
Det är, enligt Svenska djursjukhus<strong>för</strong>eningen, brist på utbildade djursjukvårdare.<br />
181<br />
Inom yrket 182 fanns ca 1 800 anställda 2008. Av dessa fanns endast<br />
7 procent i åldern 55–64 år.<br />
Genom att det kommit en ny Lag (2009:302) om verksamhet inom<br />
djurens hälso och sjukvård från 1 januari 2010 legitimeras djursjukvårdare.<br />
Yrkestiteln <strong>för</strong> dessa ska vara djursjukskötare. För att<br />
bli legitimerad kommer att krävas en examen i djuromvårdnad från<br />
högskoleutbildning på grundnivå. 183 Detta innebär att yrkeshögskoleutbildade<br />
inte uppfyller kraven <strong>för</strong> att få utöva yrket i framtiden.<br />
Mot bakgrund av ovanstående bedömer myndigheten att inga<br />
fler utbildningar kan beviljas.<br />
63
184 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser som <strong>för</strong> utbildningsintag<br />
som påbörjas från och med 100101.<br />
64<br />
Utbildningsområde Lantbruk, djurvård,<br />
trädgård, skog och fiske<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014 184<br />
Största värde i kartan är 277
8<br />
65
185 Svensk utbildningsnomenklatur (SUN)<br />
143x – Annan lärarutbildning <strong>för</strong> <strong>för</strong>skola<br />
och fritidsverksamhet, 146x – Lärarutbildning<br />
i annat yrkesämne eller praktiskt/<br />
estetiskt ämne, 149x – Annan utbildning<br />
inom pedagogik och lärarutbildning. SUN<br />
är en standard <strong>för</strong> klassificering av enskilda<br />
utbildningar och används i den officiella statistiken<br />
över befolkningens utbildningsnivå<br />
och inriktning.<br />
66<br />
Pedagogik och<br />
undervisning<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och<br />
bedömning av framtida behov av utbildningar med inriktning mot<br />
nedanstående kompetenser inom området pedagogik och undervisning.<br />
185<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB<br />
samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från arbetslivet,<br />
<strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på utbildade.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån befintlig volym med hänsyn till<br />
redan startade och beviljade utbildningar samt antal examinerade<br />
som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och med januari<br />
2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat bilaga på<br />
www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
De faktorer som påverkar framtida behov av utbildade inom utbildningsområdet<br />
är väldigt olika <strong>för</strong> de olika utbildningarna som ingår.<br />
För Montessoripedagoger påverkas arbetsmarknaden av efterfrågan<br />
på pedagoger med inriktning mot <strong>för</strong>skola och grundskolans tidigare<br />
år. Detta i sin tur påverkas av storleken på barnkullarna under<br />
olika perioder. I dagsläget finns en stor efterfrågan på pedagoger<br />
med inriktning mot <strong>för</strong>skola och grundskolans tidigare år. Montessoripedagogiken<br />
<strong>för</strong>efaller också vara efterfrågad. Däremot är det<br />
stort överskott på barnskötare och <strong>för</strong> dem är arbetsmarknaden kärv.<br />
När det gäller Montessoripedagogutbildningen inom <strong>yrkeshögskolan</strong><br />
är det oklart vilken yrkeskategori den riktar sig till, barnskötare eller<br />
<strong>för</strong>skollärare?<br />
För utbildningen Pedagogik – Nya medier påverkas arbetsmarknaden<br />
av den ökade ITanvändningen inom utbildning och undervisning.<br />
Även samhällsekonomin är viktig då den påverkar människors<br />
benägenhet och intresse <strong>för</strong> utbildning och vidareutbildning.<br />
Arbetsmarknaden <strong>för</strong> trafiklärare påverkas av samhällsekonomin<br />
och av de politiska beslut som påverkar <strong>för</strong>arutbildningen. I dagsläget<br />
påverkas efterfrågan på trafiklärare dock mest av de stora<br />
pensionsavgångarna inom yrkeskåren.
186 Examensgraden är framräknad utifrån<br />
den faktiska examensgraden perioden<br />
2008–2009 (antal antagna 2008–2009/antal<br />
examinerade 2008–2009) och har applicerats<br />
på antagna och beviljade framtida platser <strong>för</strong><br />
att beräkna framtida <strong>för</strong>väntat antal examinerade.<br />
Antagna är de studerande som är kvar<br />
tre veckor efter start.<br />
187 SCB (2009) Arbetskraftsbarometern 09<br />
samt Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö.<br />
188 Högskoleverket (2008) – Elearning<br />
quality aspects and Criteria for evaluation of<br />
distant learning in higher education (Report<br />
2008:11 R)<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
Utbildningsområdet pedagogik och undervisning är ett av de mindre<br />
utbildningsområdena inom <strong>yrkeshögskolan</strong>. Sista december 2009<br />
fanns det fyra pågående utbildningsintag (omgångar) till Montessoripedagog<br />
på halvfart med sammanlagt 100 antagna och två pågående<br />
utbildningsintag inom Pedagogik–Nya medier med sammanlagt<br />
60 antagna. Utbildningar till trafiklärare har tillkommit från och med<br />
år 2010 och är nya inom <strong>yrkeshögskolan</strong>. De har tidigare haft status<br />
som påbyggnadsutbildningar. Transportstyrelsen godkänner de<br />
trafik lärare som genomgått utbildning och uppnått examenskraven.<br />
Inom Montessoripedagogutbildningen finns 50 antagna med<br />
avslut 2010 och 50 antagna med avslut 2011. I dagsläget finns inte<br />
några utbildningsplatser beviljade <strong>för</strong> 2013 eller 2014.<br />
Inom Pedagogik – Nya medier finns 28 antagna med avslut 2010<br />
och 32 antagna med avslut 2011. I dagsläget finns inte några utbildningsplatser<br />
beviljade <strong>för</strong> 2013 eller 2014.<br />
Inom Trafiklärarutbildningen har myndigheten beviljat 206 utbildningsplatser<br />
med avslut 2011, 220 med avslut 2012 och 140 med<br />
avslut 2013–Januari 2014.<br />
Faktiskt antagna studerande alternativt beviljade platser på utbildningar<br />
med avslut under perioden januari 2010–januari 2014 illustreras<br />
i diagrammen över utbildningsutbudet i separat bilaga på www.<br />
yhmyndigheten.se. Där illustreras också prognoser <strong>för</strong> antalet examinerade<br />
från utbildningarna. I prognoserna har antalet examinerade<br />
skattats utifrån den genomsnittliga examensgraden <strong>för</strong> utbildningen<br />
under perioden 2008–2009. 186<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
Både Arbets<strong>för</strong>medlingen och SCB ser ett ökat behov av lärare med<br />
inriktning mot <strong>för</strong>skola och grundskolans tidigare år på grund av att<br />
barnkullarna som når skolåldern ökar. 187 Samtidigt går många lärare i<br />
pension framöver.<br />
När det gäller Nya Medier kan man se en ökad användning av IT i<br />
undervisningen både i skolan och inom högre utbildning. IT som ett<br />
sätta att distribuera utbildning och undervisning är idag användbart<br />
både inom så kallad distansutbildning och i den undervisning som<br />
sker på plats i klassrummet. 188 Samtidigt som IT ger ökade möjligheter<br />
att variera och anpassa undervisningen till det som ska läras in<br />
och dem som ska lära in, ger IT också möjlighet till flexibilitet i tid och<br />
rum. I Sverige och i västvärlden växer användandet av IT i undervisningen<br />
och som ett sätt att distribuera utbildning, men även i utvecklingsländer<br />
i Afrika, Sydamerika och Asien ger IT nya möjligheter att<br />
sprida utbildning och bildning.<br />
Hur arbetsmarknaden <strong>för</strong> trafiklärare kommer att se ut i framtiden<br />
påverkas bland annat av det ekonomiska läget i landet och av<br />
67
189 Högskoleverket (2009) Etablering på<br />
arbetsmarknaden – examinerade 2005/06<br />
(Rapport 2009:28 R)<br />
190 NAMEX bygger på en genomgång av<br />
kursplanerna <strong>för</strong> samtliga montessoriutbildningar<br />
i Sverige. Utifrån dessa har ett antal<br />
grundläggande kriterier tagits fram. Tillsammans<br />
ger de en tydlig bild av vilka färdigheter<br />
och kunskaper som en montessorilärare<br />
behöver <strong>för</strong> att kunna arbeta i en svensk<br />
montessori<strong>för</strong>skola eller skola. (Svenska<br />
Montessori<strong>för</strong>bundet)<br />
68<br />
politisk a beslut till exempel <strong>för</strong>ändringar i <strong>för</strong>arutbildningen. Det vi<br />
kan se i dag som påverkar arbetstillfällena <strong>för</strong> trafiklärare är främst<br />
det stora antalet som kommer att gå i pension de närmaste åren.<br />
Examinerades sysselsättning och etableringsgrad<br />
Som nämnts ovan är pedagogik och undervisning ett av de mindre<br />
utbildningsområdena inom <strong>yrkeshögskolan</strong>. I de årliga uppföljningsstudier<br />
som genom<strong>för</strong>ts av tidigare <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad<br />
yrkesutbildning har etableringsgrad eller sysselsättningsgrad inte<br />
redovisats separat <strong>för</strong> utbildningsområdet, utan det har redovisats<br />
tillsammans med utbildningar inom juridik och journalistik. Där<strong>för</strong> går<br />
det i dagsläget inte att säga något om etablering eller sysselsättning<br />
<strong>för</strong> de Kystuderande inom pedagogik och undervisning som examinerats<br />
tidigare år.<br />
I Högskoleverkets studie av etableringen på arbetsmarknaden <strong>för</strong><br />
examinerade 2005/2006 var lärarexamen med inriktning på tidigare<br />
år, dvs. fritidspedagoger, <strong>för</strong>skollärare och grundskollärare från 1–7<br />
klass bland de utbildningar som hade lägst andel utexaminerade<br />
som var utan<strong>för</strong> arbetsmarknaden. Etableringsgraden låg på 73 procent<br />
vilket inte är särskilt högt, men en <strong>för</strong>klaring till detta kan vara<br />
att lönerna är relativt låga och att en stor andel arbetar deltid vilket<br />
gör att de inte når upp till den inkomst som krävs <strong>för</strong> att definieras<br />
som etablerad på arbetsmarknaden. 189 En slutsats är ändå att efterfrågan<br />
på lärare med inriktning på <strong>för</strong>skola och grundskolans <strong>för</strong>sta<br />
år är stor.<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens och myndighetens bedömning<br />
av utbildningsbehov<br />
Montessoripedagog<br />
Utbildningen till Montessoripedagog inom <strong>yrkeshögskolan</strong> ger en formell<br />
behörighet som Montessoripedagog med NAMEXdiplomering<br />
<strong>för</strong> barnets ålder 3–6 och 6–9 år. 190 Oftast har deltagarna en pedagogisk<br />
utbildning som lärare, <strong>för</strong>skollärare eller barnskötare.<br />
Det är svårt att fastställa arbetslivets efterfrågan på just Montessoripedagoger<br />
eftersom det saknas tillgång till närmare studier kring<br />
detta. Varken Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass eller SCB:s arbetskraftsbarometer<br />
innehåller någon analys vad det gäller efterfrågan<br />
på Montessoripedagoger. Däremot bedömer Arbets<strong>för</strong>medlingen att<br />
barnskötare har en svår arbetsmarknad med stor konkurrens om jobben<br />
medan det är stor efterfrågan på lärare med inriktning på <strong>för</strong>skolan<br />
och grundskolans tidigare år.<br />
I Arbets<strong>för</strong>medlingens platsbank 20100506 finns 48 platsannonser<br />
där det söks lärare eller <strong>för</strong>skollärare med Montessoripedagogisk<br />
utbildning. Endast tre av annonserna avser barnskötare med Montessoripedagogisk<br />
utbildning.<br />
Den resultatuppföljning som <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
genom<strong>för</strong>de 2008 visade att 13 av 14 studerande från<br />
den enda utbildningen till Montessoripedagog inom kvalificerad<br />
yrkesutbildning som utexaminerades i juni 2008 hade arbete i rätt
191 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
192 Studiekanalen.se<br />
verksamhet ett halvår efter examen. Den enda som inte arbetade var<br />
studerande.<br />
Utbildningen i Montessoripedagogik är problematisk inom <strong>yrkeshögskolan</strong>.<br />
Arbetsmarknaden <strong>för</strong> barnskötare är kärv då det finns ett<br />
stort överskott på denna gymnasiala yrkeskompetens. En barnskötare<br />
med yrkeshögskoleutbildning i Montessoripedagogik är troligen<br />
mer efterfrågad än en barnskötare utan. Emellertid kan en barnskötare<br />
med Montessoripedagogisk utbildning ha svårt att konkurrera med<br />
en <strong>för</strong>skollärare eller lärare, oavsett om de senare har Montessoripedagogisk<br />
utbildning eller inte.<br />
När det gäller Montessoripedagogutbildningar inom <strong>yrkeshögskolan</strong><br />
avser myndigheten att utreda detta vidare.<br />
Pedagogik – Nya Medier<br />
Den avsedda yrkeskompetensen ligger inom pedagogik och medieteknik.<br />
Tänkbara yrkesroller är: Utbildningsledare, projektledare <strong>för</strong><br />
flexibla utbildningar, nätpedagog, kursproducent av flexibla utbildningar,<br />
distanshandledare/distanscoach <strong>för</strong> elever som studerar på<br />
distans. Denna specialiserade yrkeskompetens kan exempelvis vara<br />
efterfrågad på utbildnings och HRavdelningar på stora <strong>för</strong>etag och<br />
organisationer, på utbildnings<strong>för</strong>etag samt inom utbildningssektorn.<br />
Vid <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s kontakter med flera mindre<br />
<strong>för</strong>etag har det kommit signaler om att kompetens inom nya medier<br />
efterfrågas i olika utbildningssammanhang och <strong>för</strong> olika utbildningsformer.<br />
<strong>Myndigheten</strong> menar dock att utbildningen inte har särskilt<br />
hög arbetsmarknadsrelevans i sig själv. För att en studerande med<br />
denna utbildning ska efterfrågas <strong>för</strong> en anställning på eftergymnasial<br />
nivå krävs det att han/hon också har annan pedagogisk utbildning<br />
eller lärarutbildning. Utbildningen är dock ny och i dagsläget saknas<br />
underlag <strong>för</strong> att bedöma hur väl de studerande etablerar sig på<br />
arbetsmarknaden.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka.<br />
Trafiklärare<br />
Trafiklärare undervisar personer som ska ta körkort <strong>för</strong> personbil,<br />
motorcykel, buss, lastbil och släpfordon. Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens<br />
yrkeskompass har efterfrågan på trafiklärare ökat och det är brist på<br />
trafiklärare i storstadsregionerna. 191<br />
Nästan 30 procent av dagens trafiklärare kommer att gå i pension<br />
fram till år 2010, det betyder att det kommer att vara bra möjligheter<br />
till arbete <strong>för</strong> trafiklärare. 192 Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens platsbank<br />
finns det 37 annonser där man söker trafiklärare från Lund i söder till<br />
Östersund i Norr. <strong>Myndigheten</strong> ökade antalet utbildningsplatser i den<br />
senaste ansökningsomgången.<br />
69
193 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag som<br />
påbörjas från och med 100101.<br />
70<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka.<br />
Utbildningsområde Pedagogik och<br />
undervisning<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014 193<br />
Största värde i kartan är 114
9<br />
71
194 Motsvarar Svensk utbildningsnomenklaturs<br />
(SUN) inriktning 58. SUN är en standard<br />
<strong>för</strong> klassificering av enskilda utbildningar<br />
och används i den officiella statistiken över<br />
befolkningens utbildningsnivå och inriktning.<br />
195 Motsvarar SUN inriktning 580<br />
196 Motsvarar SUN inriktning 582<br />
72<br />
Samhällsbyggnad och<br />
byggteknik<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och<br />
bedömning av framtida behov av utbildningar med inriktning mot<br />
nedanstående kompetenser inom området Samhällsbyggnad och<br />
byggteknik 194 .<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB<br />
samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från arbetslivet,<br />
<strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på utbildade.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån befintlig volym med hänsyn till<br />
redan startade och beviljade utbildningar samt antal examinerade<br />
som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och med januari<br />
2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat bilaga på<br />
www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
Samhällsbyggnadssektorn påverkas starkt av konjunkturen. När den<br />
nu börjar vända uppåt ökar också byggandet och därmed efterfrågan<br />
på personal. Stora planerade bygg och infrastrukturprojekt gör att<br />
efterfrågan bör finnas, fram<strong>för</strong>allt på anläggningsarbete <strong>för</strong> väg och<br />
järnväg. Det ökande behovet av renovering, om och tillbyggnad av<br />
byggnader innebär att utbildade inom detta område bör efterfrågas.<br />
Pensionsavgångarna kommer att påverka byggsektorn. Bl. a. bör det<br />
bli efterfrågan på fastighetsskötare/fastighetstekniker.<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
Utbildningsområdet omfattar Samhällsbyggnad och byggteknik. Antalet<br />
Ky och Yhutbildningar som pågick någon gång under 2009 var<br />
66 stycken. Utbildningarna var inriktade mot<br />
•Samhällsbyggnad och byggnadsteknik 195 , allmän inriktning , med<br />
utbildningar till arbete med GISsystem<br />
•Byggnadsteknik och anläggningsteknik 196 med utbildningar till bl.a.<br />
byggproduktionsledare, CADkonstruktör, installationsingenjör,<br />
järnvägsprojektör, VVSprojektör och anläggningsingenjör, byggingenjör,<br />
3Dkonstruktör, industrirörmontör, anläggningsdykare,<br />
drifttekniker, fastighetsingenjör, hisstekniker och lantmäteritekniker
197 Motsvarar SUN inriktning 589<br />
198 Inriktningen omfattar utbildningar<br />
inriktade mot att konstruera, producera<br />
samt underhålla hus och alla andra sorters<br />
byggobjekt, såsom dammar, hamnar, vägar,<br />
järnvägar, reningsverk, vatten och avloppssystem<br />
m.m.<br />
199 Examensgraden är framräknad utifrån<br />
den faktiska examensgraden perioden<br />
2008–2009 (antal antagna 2008–2009/antal<br />
examinerade 2008–2009) och har applicerats<br />
på antagna och beviljade framtida platser <strong>för</strong><br />
att beräkna framtida <strong>för</strong>väntat antal examinerade.<br />
Antagna är de studerande som är kvar<br />
tre veckor efter start.<br />
200 Inriktningar mot byggnadsteknik, berg<br />
och anläggningsteknik och byggteknik med<br />
arkitektur<br />
201 Utbildningsdepartementet – http://www.<br />
regeringen.se/sb/d/7176/a/140853/fromdepartment/7176/pressitem/140853?utm_<br />
source=Regeringskansliet&utm_<br />
medium=RSS&utm_campaign=Nyheter%20<br />
fr%C3%A5n%20regeringen.se#anc140853<br />
202 Konjunkturinstitutet (2010) Konjunkturbarometern<br />
Företag och hushåll April 2010<br />
203 Miljödepartementet – http://www.regeringen.se/sb/d/3358<br />
•Samhällsbyggnad och byggnadsteknik 197 , övrig/ospec. inriktning<br />
med utbildningar till Järnvägstekniker inom ban, kontaktlednings<br />
eller signalteknik<br />
Merparten av utbildningarna var inriktade mot Byggnadsteknik och<br />
anläggningsteknik 198 . Utbildningsområdet omfattar ca 7,5 procent av<br />
utbildningsplatserna inom <strong>yrkeshögskolan</strong>.<br />
Totalt fanns det 2009 cirka 3 200 studerande inom detta utbildningsområde.<br />
Examensgraden 199 varierar mellan utbildnings områden<br />
och mellan olika utbildningsinriktningar. Den genomsnittliga examensgraden<br />
<strong>för</strong> <strong>hela</strong> utbildningsområdet var cirka 62 procent, vilket<br />
är något lägre än den genomsnittliga examineringsgraden, 66 procent,<br />
<strong>för</strong> samtliga utbildningar.<br />
Näraliggande utbildningsformer<br />
Det finns näraliggande utbildningsformer på gymnasial nivå genom<br />
bygg och anläggningsprogrammet med inriktningar mot anläggningsfordon,<br />
husbyggnad, mark och anläggning, måleri och plåtslageri<br />
samt teknikprogrammet med inriktningar mot samhällsbyggande<br />
och miljö. Det finns också näraliggande utbildningar inom högskolan i<br />
utbildningar till t.ex. byggingenjör, byggarbetsledare och olika inriktningar<br />
inom högskoleingenjörsprogrammen 200 .<br />
Ett <strong>för</strong>slag finns också om att ett fjärde tekniskt år ska in<strong>för</strong>as i<br />
gymnasieskolan redan från 2012, vilket innebär att de <strong>för</strong>sta gymnasieingenjörerna<br />
kommer ut på arbetsmarknaden 2015. 201 Yrkeshögskoleutbildningarna<br />
har fyllt en viktig funktion <strong>för</strong> samhällsbyggnadssektorn<br />
och det kompetensglapp som blivit inom samhällsbyggnad<br />
och byggteknik i och med in<strong>för</strong>andet av högskoleingenjörsutbildning<br />
och borttagandet av fyra årig teknisk utbildning, fram<strong>för</strong>allt när det<br />
gäller att tillgodose kompetensbehovet av produktionsledare inom<br />
bygg anläggnings och installationsbranschen. När det fjärde året<br />
kommer tillbaka kan detta komma att <strong>för</strong>ändras.<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
Konjunkturinstitutets konjunkturbarometer <strong>för</strong>etag, andra kvartalet<br />
2010, visar att byggindustrin kommer att få betydande tillväxt i såväl<br />
orderingång som produktionsvolym jäm<strong>för</strong>t med <strong>för</strong>sta kvartalet<br />
2010. Kapacitetsutnyttjandet har stigit ytterligare och ligger nu på<br />
närmare 80 procent. Sysselsättningen har upphört att minska och<br />
industrin räknar med fortsatt god order och produktionstillväxt. 202<br />
En ny plan och bygglag (PBL) <strong>för</strong>eslås ersätta den nuvarande<br />
lagen (1987:10) samt lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på<br />
byggnadsverk, m.m. (BVL) och <strong>för</strong>eslås träda i kraft den 2 maj 2010.<br />
Den nya lagen innebär att plan och bygglovsprocesserna <strong>för</strong>enklas<br />
samtidigt som kontrollen av byggandet skärps. Det in<strong>för</strong>s också nya<br />
bestämmelser som gör att miljö och klimataspekter ska beaktas vid<br />
planläggning och byggande. Enligt lag<strong>för</strong>slaget ska den nya lagen<br />
träda i kraft den 2 maj 2011. 203<br />
73
204 Byggvärlden – http://www.byggvarlden.<br />
se/nyheter/byggprojekt/article143889.ece<br />
205 Utbildningsdepartementet – http://www.<br />
regeringen.se/sb/d/12473/a/140839<br />
Utbildningsdepartementet – http://www.<br />
regeringen.se/sb/d/12473/a/140839<br />
206 SCB, Kortperiodisk sysselsättningsstatistik<br />
(KS)<br />
207 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010) Var finns<br />
jobben?<br />
208 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010) Var finns<br />
jobben?<br />
209 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010) Var finns<br />
jobben?<br />
210 Byggnadsindustrins yrkesnämnd –<br />
http://www.byn.se/byn/yrkenibranschen/<br />
kortombranschen/default.asp<br />
211 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008.<br />
212 Konjunkturinstitutet (2010) Konjunkturbarometern<br />
Företag och hushåll April 2010<br />
74<br />
Chalmers, KTH och Luleå Tekniska universitet får 18 miljoner <strong>för</strong> att<br />
utveckla tunnelbyggandet. 2010–2012 kommer åtta utvecklingsprojekt<br />
att genom<strong>för</strong>as på de tre universiteten. Några av målen är bättre<br />
planering av tunnelbyggen, snabbare och billigare byggmetoder,<br />
mindre buller och miljökonsekvenser. Projekten finansieras av forskningsrådet<br />
Formas och BeFo – Stiftelsen <strong>för</strong> bergteknisk forskning. 204<br />
Utbildningsdepartementet <strong>för</strong>eslog i mars 2010 att ett fjärde<br />
tekniskt år, som leder till en gymnasieingenjörsexamen, ska in<strong>för</strong>as i<br />
gymnasieskolan. De <strong>för</strong>sta gymnasieingenjörerna kan lämna den nya<br />
gymnasieskolan tidigast våren 2015. De elever som nu går i årskurs<br />
två på gymnasiets teknikprogram kommer att erbjudas ett extra år<br />
på gymnasiet, T4, <strong>för</strong> att kunna bli gymnasieingenjörer. Försöksverksamheten<br />
<strong>för</strong>eslås pågå till 2014, när de <strong>för</strong>sta eleverna går ut från<br />
det nya gymnasiet. 205<br />
Sysselsättning, arbetslöshet och pensionsavgångar<br />
Antalet anställda inom byggindustrin har ökat mellan åren 2005 och<br />
2009, men mellan åren 2008–2009 har antalet anställda legat på ungefär<br />
samma nivå. 206 Byggverksamheten har drabbats hårt av finanskrisen<br />
och lågkonjunkturen. Detta har påverkat efterfrågan på byggnadsarbetare.<br />
Antalet sysselsatta minskade, de lediga jobben blev<br />
färre och arbetslösheten steg snabbt. Det ser ut som att trenden har<br />
vänt och <strong>för</strong>sämringen har bromsat in. Låga räntor, köpstarka hushåll,<br />
ROTavdrag och statliga infrastruktursatsningar är faktorer som<br />
stimulerar byggandet och därmed också efterfrågan på arbetskraft. 207<br />
Det ökande behovet av Renovering, om och tillbyggnad av byggnader<br />
innebär att det också behövs utbildade inom detta område. Inom<br />
gymnasieskolan är utbildningarna inriktade mot nyproduktion. Enligt<br />
Sveriges byggindustrier behövs utbildningar som t.ex. inriktas mot<br />
renoveringsmetoder, breddning till näraliggande yrken, hyresgästbemötande<br />
samt säkerhets och hälsofrågor. På några års sikt bedömer<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen att efterfrågan på arbetskraft kommer att<br />
öka till följd av ökade bygg och anläggningsinvesteringar samtidigt<br />
som stora pensionsavgångar är att vänta inom flera yrken. 208<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens prognos Var finns jobben? är det<br />
fortfarande god efterfrågan från arbetsmarknaden på civilingenjörer<br />
inom bygg och anläggning samt elkraft. Det samma gäller <strong>för</strong> VVSingenjörer.<br />
209 Enligt Byggnadsindustrins yrkesnämnd kommer Byggindustrin<br />
att behöva rekrytera 70–95 000 personer på 5–10 års sikt. 210<br />
Enligt undersökningen Uppföljning av Ky-studerandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande examinerade 2008 verkar<br />
studerande inom Samhällsbyggnad och byggteknik ha goda <strong>för</strong>utsättningar<br />
på arbetsmarknaden trots konjunkturnedgången. 211<br />
Konjunkturinstitutets Konjunkturbarometer <strong>för</strong>etag, andra kvartalet<br />
2010, visar att byggindustrin nu är på väg uppåt då den nu har en ökande<br />
orderingång <strong>för</strong> <strong>för</strong>sta gången på två år. Såväl byggande som sysselsättning<br />
har blivit mer stabilt. Byggindustrin räknar med att byggandet<br />
stiger under innevarande kvartal och att antalet anställda väntas öka. 212
213 Boverket (2010) Boverkets indiktatorer<br />
mars 2010<br />
214 Boverket (2010) Boverkets indiktatorer<br />
mars 2010<br />
215 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010), Arbetslöshetsstatistik<br />
mars 2009–mars 2010,<br />
bearbetad statistik av antal arbetslösa inom<br />
utbildningsområden, SUN 3siffernivå.<br />
216 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008.<br />
217 En person klassas som etablerad på<br />
arbetsmarknaden om denne under 2006<br />
hade en arbetsinkomst som översteg 175<br />
400 kronor, var sysselsatt enligt definitionen<br />
i SCB:s sysselsättningsregister, inte hade<br />
några händelser som indikerade arbetslöshet<br />
eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt<br />
inte var definierad som studerande.<br />
218 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) – På längre sikt – KYstudenter<br />
på arbetsmarknaden – Etablering<br />
på arbetsmarknaden <strong>för</strong> KYstudenter tre år<br />
efter examen<br />
219 Motsvarar Svensk standard <strong>för</strong> yrkesklassificering<br />
(SSYK) 31123113, 3118, 7124,<br />
7135, 7137, 7216, 7241 och 7242.<br />
220 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
221 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
Enligt Boverkets senaste rapport Boverkets indikatorer <strong>för</strong>väntas antalet<br />
påbörjade bostäder att öka med 50 procent från 2009 till 2011.<br />
Detta antal var under 2009 det lägsta på 11 år. En ökad efterfrågan<br />
på nya småhus och bostadsrätter gör att bostadsbyggandet nu<br />
vänder uppåt. 213 Detta med<strong>för</strong> också att arbetsmarknaden blir ljusare<br />
inom byggbranschen. 214<br />
Arbetslösheten inom Samhällsbyggnad och byggteknik hade<br />
minskat med 2,9 procent i mars 2010 jäm<strong>för</strong>t med samma period<br />
<strong>för</strong>egående år. Störst minskning är det inom byggnads och anläggningsteknik<br />
som minskar med 603 personer eller 7,6 procent.<br />
Området som hade den största ökningen var Samhällsbyggnad och<br />
arkitektur som hade ökat med 12,1 procent eller 51 personer. 215<br />
Examinerades sysselsättning och etableringsgrad<br />
88 procent av dem som examinerats från Kyutbildning hade arbete<br />
inom ett år efter avslutad utbildning. Av dessa hade 92 procent<br />
ett arbete som helt eller delvis motsvarade utbildningsområdet. 73<br />
procent av dem som fick ett arbete hade redan ett arbete när utbildningen<br />
avslutades. 67 procent av de examinerade ansåg att arbetet<br />
motsvarade utbildningsnivån på utbildningen. 216<br />
78 procent av dem som examinerades 2003 inom Samhällsbyggnad<br />
och byggteknik var etablerade 217 på arbetsmarknaden efter tre<br />
år och var ett av de områden som hade högst andel etablerade på<br />
arbetsmarknaden tre år efter examen. 218<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens och bedömning av framtida<br />
utbildningsbehov<br />
Byggnadsteknik och anläggningsteknik<br />
Utbildningsområdet leder till yrken såsom bl. a. byggnadsingenjör,<br />
byggtekniker, anläggningsingenjör, byggsamordnare, CADkonstruktör,<br />
3Dkonstruktör. järnvägsprojektör, anläggningsdykare, VVSprojektör,<br />
fastighetstekniker och hisstekniker. Dessa yrkesbenämningar<br />
hamnar inom yrkena Byggnadsingenjörer och byggnadstekniker, Elingenjörer<br />
och eltekniker, Kartingenjörer, Anläggningsarbetare, VVSmontörer,<br />
Fastighetsskötare, Dykare, Elmontörer och elreparatörer,<br />
Tele- och elektronikoperatörer. 219<br />
I yrket Byggnadsingenjörer och byggnadstekniker fanns 21 600<br />
anställda 2008. Den största andelen, 43 procent, hade gymnasial<br />
utbildning medan 28 procent hade en eftergymnasial utbildning som<br />
var kortare än tre år och 22 procent hade en längre eftergymnasial<br />
utbildning. I åldersgruppen 55–64 år fanns nästan en fjärdedel av de<br />
anställda. 220<br />
I yrket Elingenjörer och eltekniker fanns ca 8 400 anställda<br />
2008. Andelen anställda med gymnasial utbildning var 50 procent<br />
medan andelen med eftergymnasial utbildning som var kortare än<br />
tre år var 30 procent. 16 procent av de anställda hade längre eftergymnasial<br />
utbildning. I åldersgruppen 55–64 år fanns 14 procent<br />
av de anställda. 221 Antalet arbetslösa ökade kraftigt under 2009.<br />
75
222 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
223 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
224 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
225 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
226 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
227 Sveriges byggindustrier<br />
228 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
229 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
230 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
231 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
232 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
76<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen bedömer dock att arbetsmarknaden kommer att<br />
vara ganska god på ett års sikt. På fem till tio års sikt väntas arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> yrket bli god till följd av stora pensionsavgångar och<br />
allt<strong>för</strong> låga utbildningsvolymer. 222<br />
Det fanns ca 2 600 anställda inom yrket Kartingenjörer 2008.<br />
Andelen anställda med gymnasial utbildning var den största gruppen<br />
och stod <strong>för</strong> 53 procent av de anställda. 20 procent hade kortare<br />
eftergymnasial utbildning och 19 procent hade längre eftergymnasial<br />
utbildning. I yrket är 44 procent i åldersgruppen 55–64 år. Gruppen<br />
60–64 år var 22 procent. 223 Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass<br />
har arbetsmarknaden <strong>för</strong>svagats under 2009 p.g.a konjunkturen.<br />
Arbetslösheten kommer att fortsätta att vara högre än normalt under<br />
2010, men på 5–10 års sikt bedöms möjligheterna till arbete vara<br />
medelgoda. 224 Enligt Lantmäteriet är kartingenjörer anställningsbara<br />
hos dem endast då de har en högskoleutbildning.<br />
I yrket Anläggningsarbetare fanns 15 000 anställda 2008. 67 procent<br />
av dem hade en gymnasial utbildning medan endast fyra procent<br />
hade en eftergymnasial utbildning som var kortare än tre år och<br />
en procent hade eftergymnasial utbildning som var längre än tre år.<br />
Åldersgruppen 55–64 år stod <strong>för</strong> 23 procent av de anställda. I gruppen<br />
60–64 år fanns 11 procent av de anställda. 225 Det kommer att behövas<br />
arbetskraft vid stora väg och järnvägsprojekt. 226 Det kommer<br />
där<strong>för</strong> efterfrågas kompetens inom anläggning som inriktas mot roller<br />
inom väg respektive järnvägsrelaterad verksamhet 227 . På ett års sikt<br />
kommer arbetsmarknaden att <strong>för</strong>bättras, fram<strong>för</strong>allt i storstadsregionerna.<br />
På 5–10 års sikt <strong>för</strong>väntas möjligheterna till arbete vara goda<br />
då det utbildas <strong>för</strong> få i <strong>för</strong>hållande till arbetsgivarnas behov. 228<br />
I yrket VVS-montörer fanns ca 17 000 anställda 2008. Gymnasial<br />
utbildning var vanligast och utgjorde 79 procent av de anställda medan<br />
anställda med kortare eftergymnasial utbildning endast var fyra<br />
procent. Anställda i åldern 55–64 år var 17 procent av de anställda. 229<br />
Efterfrågan på VVSmontörer har minskat till följd av konjunkturen.<br />
Lediga jobb har blivit färre och arbetslösheten har stigit. Under 2010<br />
<strong>för</strong>väntas konjunkturen vända uppåt, vilket med<strong>för</strong> att det ljusnar på<br />
arbetsmarknaden <strong>för</strong> yrket. Det finns goda möjligheter att få jobb<br />
inom yrket på 5–10 års sikt. 230<br />
I yrket Fastighetsskötare fanns ca 37 000 anställda 2008. 64<br />
procent av de anställda hade gymnasial utbildning. Sex procent hade<br />
eftergymnasial utbildning som var kortare än tre år. Gruppen 55–64<br />
år stod <strong>för</strong> 32 procent av de anställda. Läggs gruppen 50–64 år till<br />
blir andelen nästan 50 procent av de anställda. 231 Yrket påverkas inte<br />
lika märkbart av konjunkturen som andra yrken inom byggbranschen.<br />
Kompetenskraven inom yrket har blivit högre och mer avancerade,<br />
vilket bl.a. får till följd att de yrkesverksamma sköter fler fastigheter<br />
och att rekryteringsbehovet kan komma att minska. 232<br />
I yrket Dykare (Anläggningsdykare) fanns 170 anställda 2008.<br />
Utbildningsnivån är till största delen gymnasial då 66 procent av<br />
de anställda hade den nivån 2008. 17 procent av de anställda hade<br />
eftergymnasial utbildning som var kortare än tre år. Gruppen 55–64
233 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
234 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
235 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
236 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
237 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
år utgjorde endast 7 procent av de anställda medan gruppen 16–34<br />
år var 41 procent. 233<br />
I yrket Elmontörer och elreparatörer fanns ca 16 500 anställda<br />
2008. Av de anställda var 76 procent utbildade på gymnasial nivå.<br />
Förgymnasial och kortare eftergymnasial utbildning stod <strong>för</strong> ca 11<br />
procent vardera. Åldersgruppen 55–64 år utgjordes av 19 procent.<br />
Arbetslösheten ligger på den genomsnittliga nivån <strong>för</strong> arbetslösheten<br />
i Sverige. Under 2010 <strong>för</strong>väntas konkurrensen om jobben att öka då<br />
elmontörer kommer att efterfrågas i mindre omfattning än tidigare.<br />
Stora pensionsavgångar tillsammans med ökade investeringar väntas<br />
leda till ökad efterfrågan inom några år och på 5–10 års sikt <strong>för</strong>väntas<br />
det finnas goda möjligheter till arbete. 234<br />
Inom yrket Tele och elektronikoperatörer fanns ca 12 500 anställda<br />
2008. Två tredjedelar av de anställda i yrket 2008 hade<br />
gymnasial utbildning. 11 procent hade eftergymnasial utbildning som<br />
var kortare än tre år. Åldersgruppen 55–64 år var 22 procent av de<br />
anställda medan åldersgruppen Gruppen 50–54 år var 12 procent,<br />
vilket innebär att pensionsavgångar på ca 34 procent kan väntas de<br />
kommande 10–15 åren. Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen kommer ingenjörer<br />
inom elektronik och teleteknik att minska något under det kommande<br />
året och arbetslösheten kommer att fortsätta vara hög men till följd<br />
av pensionsavgångarna väntas arbetsmarknaden bli god på 5–10 års<br />
sikt. 235<br />
Arbetsmarknaden <strong>för</strong> yrken såsom Byggnadsingenjörer och<br />
byggnadstekniker, Elingenjörer och eltekniker, Kartingenjörer, Anläggningsarbetare,<br />
VVSmontörer, Fastighetsskötare, Elmontörer<br />
och elreparatörer, Tele och elektronikoperatörer <strong>för</strong>väntas bli god på<br />
5–10 års sikt då dessa yrken kommer att påverkas av stora pensionsavgångar.<br />
236 Av dessa yrken är det är Kartingenjörer och Fastighetsskötare<br />
som har störst pensionsavgångar på 5–10 års sikt. 237<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka inom inriktningarna<br />
VVS, anläggningsarbete (betong- anläggnings- och<br />
vägarbete) samt utbildningar inriktade mot ombyggnationer,<br />
fastighetsteknik och järnvägsteknik. Inom övriga inriktningar<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka.<br />
77
238 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag som<br />
påbörjas från och med 100101.<br />
78<br />
Utbildningsområde Samhällsbyggnad<br />
och byggteknik<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014 238<br />
Största värde i kartan är 1 059
10<br />
79
239 Motsvarar Svensk utbildningsnomenklaturs<br />
(SUN) inriktning 52 (Teknik) och 54<br />
(Tillverkning). SUN är en standard <strong>för</strong> klassificering<br />
av enskilda utbildningar och används<br />
i den officiella statistiken över befolkningens<br />
utbildningsnivå och inriktning.<br />
240 Motsvarar SUN inriktning 521<br />
241 Motsvarar SUN inriktning 522<br />
80<br />
Teknik och tillverkning<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och<br />
bedömning av framtida behov av utbildningar med inriktning mot<br />
nedanstående kompetenser inom området Teknik och tillverkning 239 .<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen,<br />
SCB samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från<br />
arbetslivet, <strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på<br />
utbildade. Utbildningsutbudet redovisas utifrån befintlig volym med<br />
hänsyn till redan startade och beviljade utbildningar samt antal examinerade<br />
som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och med<br />
januari 2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat<br />
bilaga på www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
Teknik och tillverkning påverkas av ny teknik, konjunkturen samt<br />
kommande pensionsavgångar. Bristen på yrkesutbildade tekniker är<br />
fortsatt tydlig. Efterfrågan på kompetens kommer att bli stora inom<br />
områden såsom enerigi samt inom kemi och bioteknik. Detta till följd<br />
av utbyggandet av hållbar energi via biogas och vindkraft. Bl. a kan<br />
vindkrafttekniker komma att efterfrågas till följd av de stora satsningar<br />
som planeras i byggandet av vindkraftverk. Tekniska yrken påverkas<br />
av de stora bygg och infrastrukturprojekt som planeras.<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
Utbildningsområdet omfattar Teknik och tillverkning. Antalet Ky och<br />
Yhutbildningar som pågick någon gång under 2009 var 189 stycken.<br />
Utbildningarna inom Teknik var inriktade mot<br />
•Maskinteknik och verkstadsteknik 240 , med utbildningar till bl. a CADdesigner,<br />
CADkonstruktör, CNCoperatör, drifttekniker, servicetekniker,<br />
inspektions och provningsingenjör, svetsare, kvalitetstekniker,<br />
produktionstekniker samt styr och reglertekniker.<br />
•Energi- och elektroteknik 241 , med utbildningar till bl. a distributionselektriker,<br />
anläggningsmontör, drift och underhållstekniker, elingenjör,<br />
elkrafttekniker, automationstekniker, kyl och värmepumptekniker,<br />
operatör vid värme och fjärrkraftverk och<br />
vindkrafttekniker samt kyl och värmepumptekniker<br />
•Elektronik, datateknik och automation 242 , med utbildningar till<br />
bl.a.automationstekniker, automationsingenjör, robottekniker, hydraulsystemtekniker,<br />
elektronik och dataingenjör, samt arbete med<br />
fiberoptik, installation och nätplanering
242 Motsvarar SUN inriktning 523<br />
243 Motsvarar SUN inriktning 524<br />
244 Motsvarar SUN inriktning 525<br />
245 Motsvarar SUN inriktning 526<br />
246 Motsvarar SUN inriktning 541<br />
247 Motsvarar SUN inriktning 542<br />
248 Motsvarar SUN inriktning 543<br />
249 Examensgraden är framräknad utifrån<br />
den faktiska examensgraden perioden<br />
2008–2009 (antal antagna 2008– 2009/antal<br />
examinerade 2008–2009) och har applicerats<br />
på antagna och beviljade framtida platser <strong>för</strong><br />
att beräkna framtida <strong>för</strong>väntat antal examinerade.<br />
Antagna är de studerande som är kvar<br />
tre veckor efter start.<br />
•Kemi- och bioteknik 243 , med utbildningar till bl. a processtekniker,<br />
biogastekniker och vatten och miljötekniker<br />
•Fordons- och farkostteknik 244 , med utbildningar till tågtekniker,<br />
busstekniker, flygtekniker, helikoptertekniker<br />
•Industriell ekonomi och organisation 245 , med utbildningar till bl.a.<br />
produktionsledare, produktionslogistiker och produktionsutvecklare<br />
Inom Tillverkning finns tre utbildningsinriktningar inom yrkeshög<br />
skolan<br />
•Livsmedelstillverkning 246 , med utbildningar till bagare och konditor<br />
samt bryggeritekniker<br />
•Tillverkning av textilier, konfektion och lädervaror 247 , med utbildningar<br />
till konfektionstekniker, mönsterkonstruktör, skräddare samt<br />
sko och kläddesigner<br />
•Tillverkning av trä-, pappers- glas/porslin- och plastprodukter 248 ,<br />
med utbildningar till finsnickare, träsnickare, möbelsnickare och<br />
inredningssnickare<br />
Merparten av utbildningarna var inriktade mot Maskinteknik och<br />
verkstadsteknik samt Energi och elektroteknik. Utbildningsområdet<br />
som helhet omfattar ca 16 procent av utbildningsplatserna inom<br />
<strong>yrkeshögskolan</strong>. Totalt fanns det 2009 cirka 6 900 studerande inom<br />
detta utbildningsområde. Det genomsnittliga antalet sökande per<br />
plats 2009 inom utbildningsområdet var 2,9, vilket är lägre jäm<strong>för</strong>t<br />
med snittet totalt <strong>för</strong> alla utbildningsområden (3,8). Examensgraden 249<br />
varierar mellan utbildningsområden och mellan olika utbildningsinriktningar.<br />
Den genomsnittliga examensgraden <strong>för</strong> <strong>hela</strong> utbildningsområdet<br />
var cirka 62 procent, vilket är något lägre än den genomsnittliga<br />
examensgraden, 66 procent, <strong>för</strong> samtliga utbildningar.<br />
Näraliggande utbildningsformer<br />
Det finns program inom gymnasieskolan som angränsar till teknikutbildningar<br />
inom <strong>yrkeshögskolan</strong>. I den nya gymnasieskolan finns<br />
El och energiprogrammet (inriktning automation, dator och kommunikationsteknik,<br />
elteknik och energiteknik), fordons och transportprogrammet<br />
(inriktning godshantering, karosseri och lackering, lastbil<br />
och mobila maskiner, personbil, transport)samt teknikprogrammet<br />
(inriktning design och produktutveckling, informations och medieteknik,<br />
produktionsteknik, samhällsbyggande och miljö och teknikvetenskap)<br />
Inom högskolan finns utbildningar i CAD, CAM, CNCteknik, elteknik<br />
och automation samt utbildningar till högskoleingenjör (med inriktning<br />
mot maskinteknik och elektroteknik med automationsteknik).<br />
Det finns också program inom gymnasieskolan som angränsar<br />
till tillverkningsutbildningar inom <strong>yrkeshögskolan</strong>. I den nya gymnasieskolan<br />
finns Restaurang och livsmedelsprogrammet (bl. a. med<br />
inriktning Bageri och konditori), Hantverksprogrammet (bl. a. med<br />
inriktning finsnickeri, florist, textil design).<br />
Även inom högskolan finns utbildningar inom tillverkning som<br />
angränsar till de utbildningar som finns inom <strong>yrkeshögskolan</strong>. Konst<br />
81
250 Teknik<strong>för</strong>etagen (2009) Viktigast<br />
251 Verket <strong>för</strong> innovationssystem (VIN<br />
NOVA) – http://www.vinnova.se/sv/Press/<br />
Pressmeddelanden/2010/2010030346miljonertillforskningsprojektinomfordonsindustrin/<br />
253 Elcertifikatsystemet är ett stödsystem<br />
som syftar till att öka produktionen av <strong>för</strong>nybar<br />
el på ett kostnadseffektivt sätt. Genom<br />
systemet ökar de <strong>för</strong>nybara energikällornas<br />
möjlighet att konkurrera med icke <strong>för</strong>nybara.<br />
De energikällor som har rätt att tilldelas<br />
elcertifikat är vindkraft, viss vattenkraft, vissa<br />
biobränslen, solenergi, geotermisk energi,<br />
vågenergi och torv i kraftvärmeverk.<br />
252 Dagens nyheter – http://www.dn.se/debatt/viskabygga2000nyavindkraftverkpatioar1.1054315<br />
254 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande och<br />
examinerade 2008<br />
255 Teknik<strong>för</strong>etagen (2010) Konjunkturbarometer<br />
kvartal 1 2010<br />
256 Konjunkturinstitutet (2010) Konjunkturbarometern<br />
Företag och hushåll April 2010<br />
82<br />
närligt kandidatprogram i möbeldesign med inriktning trä, Konstnärligt<br />
kandidatprogram i textil – kläder – formgivning samt Konstnärligt<br />
masterprogram i mode och textildesign.<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
Åtta procent av Sveriges <strong>för</strong>värvsarbetande står <strong>för</strong> hälften av Sveriges<br />
export. Enligt Teknik<strong>för</strong>etagens rapport Viktigast kommer nästan<br />
varannan krona som satsas på forskning och utveckling från teknik<strong>för</strong>etag.<br />
För att teknikbranschen ska få fortsatt framgång <strong>för</strong>utsätts<br />
också att samhället ser behoven av att satsa mer på naturvetenskap<br />
och teknik och t.ex. tillhandahålla attraktiv utbildning till svenska och<br />
utländska studenter. 250<br />
Verket <strong>för</strong> innovationssystem (VINNOVA) satsar 46 miljoner till<br />
forskningsprojekt inom fordonsindustrin. Interaktionen mellan <strong>för</strong>are<br />
och fordon, bärigheten i vägnätet och elarkitektur till framtidens hybridbilar<br />
är innehållet i några av de tretton projekt som nu finansieras<br />
inom ramen <strong>för</strong> programmet FFI – Fordonsstrategisk Forskning och<br />
Innovation, en gemensam satsning av staten och fordonsindustrin på<br />
forskning och innovation. 251<br />
Regeringen beslutade under mars 2010 om en proposition som<br />
lägger fast nya kvoter i elcertifikatsystemet 252 . Förslaget betyder<br />
att elcertifikaten <strong>för</strong>längs till år 2035. Fram till 2020 kommer där<strong>för</strong><br />
utbyggnadstakten av <strong>för</strong>nybar elproduktion att öka kraftigt, bland annat<br />
i form av 2 000 nya vindkraftverk. 253 Efterfrågan på utbildade till t<br />
ex yrken såsom vindkrafttekniker, m. fl. kan därmed komma att öka.<br />
Konjunkturen har stark påverkan på branschen. Enligt undersökningen<br />
Uppföljning av Ky-studerandes sysselsättning ett år efter<br />
examen – studerande examinerade 2008 är Teknik och tillverkning<br />
tillsammans med Transporttjänster de utbildningsområden som tydligast<br />
har påverkats av konjunktursvackan. 254 Teknik<strong>för</strong>etagens konjunkturbarometer<br />
visar att det är bilindustrin med leverantörer som är<br />
de som främst bidrar till att ordervolymerna fortsätter uppåt. 255<br />
Konjunkturinstitutets konjunkturbarometer <strong>för</strong>etag, andra kvartalet<br />
2010, visar att tillverkningsindustrin kommer att få betydande tillväxt i<br />
såväl orderingång som produktionsvolym jäm<strong>för</strong>t <strong>för</strong>sta kvartalet 2010.<br />
Kapacitetsutnyttjandet har stigit ytterligare och ligger nu på närmare<br />
80 procent. Sysselsättningen har upphört att minska och industrin räknar<br />
med fortsatt god order och produktionstillväxt. Barometern visar<br />
att Livsmedels, dryckes och tobaksindustrin, Övrig trävaruindustri,<br />
massaindustri samt pappers och pappindustri, Textil, beklädnads<br />
och lädervaruindustrin, Gummi och plastvaruindustrin, Järn och stålverk<br />
samt Metallvaruindustri och maskinindustri är på väg uppåt. 256<br />
Sysselsättning, arbetslöshet och pensionsavgångar<br />
Arbetsmarknaden <strong>för</strong> utbildade inom teknik och tillverkning ser ljus ut<br />
på lång sikt. SCB beräknar att efterfrågan på arbetskraft med utbildning<br />
inom teknik och tillverkning kommer att öka med cirka 125 000
257 SCB (2009) Trender och prognoser 2008<br />
befolkningen utbildningen arbetsmarknaden<br />
med sikte på år 2030<br />
258 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
259 SCB (2009) Trender och prognoser 2008<br />
befolkningen utbildningen arbetsmarknaden<br />
med sikte på år 2030<br />
260 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010), Arbetslöshetsstatistik<br />
mars 2009–mars 2010,<br />
bearbetad statistik av antal arbetslösa inom<br />
utbildningsområden, SUN 3siffernivå.<br />
261 Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010), Arbetslöshetsstatistik<br />
mars 2009–mars 2010,<br />
bearbetad statistik av antal arbetslösa inom<br />
utbildningsområden, SUN 3siffernivå.<br />
fram till år 2030, medan tillgången endast kommer att öka med ca<br />
15 000. Den främsta orsaken till bristen är inte åldersstrukturen med<br />
framtida pensionsavgångar utan snarare svårigheten att rekrytera<br />
till tekniska utbildningar. Personer med teknisk utbildning kommer<br />
att efterfrågas i allt högre utsträckning och det är främst personer<br />
med t ex elektro och datateknisk utbildning, fordonsutbildning samt<br />
energi och VVSutbildning som bedöms få en större arbetsmarknad.<br />
Efterfrågan på högskoleingenjörer väntas öka med drygt 20 procent<br />
fram till 2030. 257 Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass är det<br />
brist på vissa slags ingenjörer och om hänsyn inte tas till tillfälliga<br />
konjunktursvackor bör arbetsmarknaden <strong>för</strong> de flesta slags tekniker<br />
vara god de närmaste åren. 258<br />
Inom teknik och teknisk industri blir det allt viktigare med automatiserade<br />
processer var<strong>för</strong> ITkompetens kommer att efterfrågas<br />
alltmer. IT i kombination med det traditionella yrket kommer där<strong>för</strong> att<br />
efterfrågas. Rätt utbildning med de nya tekniska inslagen från utbildning<br />
ger större möjligheter att bli attraktiv på arbetsmarknaden. Detta<br />
leder i sin tur att nyutbildade är efterfrågade eftersom de har med sig<br />
det tekniska kunnandet i kombination med IT. 259<br />
Enligt Teknik<strong>för</strong>etagen uppgår den genomsnittliga volymtillväxten<br />
<strong>för</strong> teknik<strong>för</strong>etag i Sverige till omkring 4 % per år, men med stora<br />
årliga variationer. Detta göra att arbetskraftsbehovet är högt. Totalt<br />
anställs brutto mellan 18 000–30 000 personer per år beroende på<br />
konjunkturläge.<br />
Arbetslösheten inom teknikområdet var 4,6 procent högre i mars<br />
2010 än samma period <strong>för</strong>egående år. Störst procentuell ökning är<br />
det i Industriell ekonomi och organisation samt Energi och elektroteknik<br />
som vardera hade 21,1(69 personer) respektive 14 procent<br />
(258 personer) högre arbetslöshet. De områden som procentuellt sett<br />
minskat mest var Kemi och bioteknik som minskat med 11 procent<br />
(10 personer) och Fordons och farkostteknik som minskat med 8,2<br />
procent (415 personer). Antalsmässigt minskar gruppen fordons och<br />
farkostteknik mest medan det är gruppen Maskinteknik och verkstadsteknik<br />
som ökar mest (567 personer). 260<br />
Arbetslösheten inom tillverkningsområdet minskade med 3,1 procent<br />
i mars 2010 jäm<strong>för</strong>t med samma period <strong>för</strong>egående år. Gruppen<br />
Tillverkning av textilier, konfektion och lädervaror ökade mest och<br />
var 6,2 procent (62 personer) högre än motsvarande period 2009.<br />
Grupp erna Tillverkning av trä, pappers, glas/porslin och plastprodukter<br />
och gruppen tillverkning och hantering av livsmedel minskade<br />
med 12,5 (140 personer) respektive 5,8 procent (73 personer). 261<br />
Examinerades sysselsättning och etableringsgrad<br />
Under många år har Teknik och tillverkning varit ett område där<br />
stor andel av de examinerade från Kyutbildningar erhållit arbete<br />
efter examen. I undersökningen som gjordes av examinerade 2008<br />
hamnade däremot utbildningsområdet bland de områden som hade<br />
lägst andel i arbete efter examen. Mycket tyder på att konjunkturnedgången<br />
har haft en stor inverkan på de studerandes möjligheter att<br />
83
262 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008<br />
263 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008<br />
264 En person klassas som etablerad på<br />
arbetsmarknaden om denne under 2006<br />
hade en arbetsinkomst som översteg 175<br />
400 kronor, var sysselsatt enligt definitionen<br />
i SCB:s sysselsättningsregister, inte hade<br />
några händelser som indikerade arbetslöshet<br />
eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt<br />
inte var definierad som studerande.<br />
265 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) På längre sikt – KYstudenter på<br />
arbetsmarknaden – Etablering på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> KYstudenter tre år efter<br />
examen<br />
266 Avser Standard <strong>för</strong> svensk yrkesklassificering<br />
(SSYK) 3115 och 3119<br />
267 Avser SSYK 8211<br />
268 Avser SSYK 8160<br />
269 SCB, Yrkesregistret<br />
270 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
271 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
272 Avser SSYK 3113 och 3114<br />
273 Avser SSYK 7136<br />
274 Avser SSYK 7241 och 7242<br />
275 Avser SSYK 8160<br />
84<br />
få arbete efter examen. Området hade den högsta andelen arbetssökande/arbetslösa<br />
bland de som utexaminerades under 2008, cirka<br />
20 procent. 262<br />
76 procent av dem som examinerats från Kyutbildning 2008<br />
hade arbete inom ett år efter avslutad utbildning. Av dessa hade 82<br />
procent ett arbete som helt eller delvis motsvarade utbildningsområdet.<br />
54 procent av dem som fick ett arbete hade redan ett arbete<br />
när utbildningen avslutades. 58 procent av de examinerade ansåg att<br />
arbetet motsvarade utbildningsnivån på utbildningen. 263<br />
Området var ett av de områden som hade högst andel etablerade<br />
264 på arbetsmarknaden tre år efter examen. 265 70 procent av dem<br />
som examinerades 2003 inom Teknik och tillverkning var etablerade<br />
på arbetsmarknaden tre år efter examen.<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens och bedömning av<br />
framtida utbildningsbehov<br />
Teknik<br />
Maskinteknik och verkstadsteknik<br />
Utbildningarna leder till yrken såsom CADdesigner, CADkonstruktör,<br />
CNCoperatör, drifttekniker, servicetekniker, inspektions och<br />
provningsingenjör, svetsare, kvalitetstekniker, produktionstekniker<br />
samt styr och reglertekniker. Dessa yrkesbenämningar finns inom<br />
yrkesgrupperna Ingenjörer och tekniker 266 , Verktygsmaskinoperatörer<br />
267 och Driftmaskinister 268 .<br />
Det fanns ca 57 100 anställda 2008 inom yrkesgruppen Ingenjörer<br />
och tekniker. Andelen anställda åldern 55–64 år var 21 procent, varav<br />
gruppen 60–64 år stod <strong>för</strong> 10 procent. Inom yrkesgruppen Verktygsmaskinoperatörer,<br />
dit t ex CNCoperatörer hör, fanns ca 48 700 anställda<br />
2008. Av dessa kommer 17 procent att gå i pension inom de<br />
närmaste 10 åren. 269 Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingen kommer behovet av<br />
att rekrytera påverkas av både automatiseringen och rationaliseringen<br />
som sker samt de kommande pensionsavgångarna. Tillgången på<br />
utbildade beräknas inte bli tillräcklig. 270 Inom yrkesgruppen Driftmaskinister<br />
fanns ca 9 000 anställda 2008. 32 procent av de anställda<br />
kommer att gå i pension inom 5–10 år. 271<br />
Energi- och elektroteknik<br />
Utbildningarna leder till yrken såsom distributionselektriker, anläggningsmontör,<br />
drift och underhållstekniker, elingenjör, elkrafttekniker,<br />
kyl och värmepumptekniker, operatör vid värme och fjärrkraftverk<br />
och vindkrafttekniker. Dessa yrkesbenämningar återfinns inom yrkesgrupperna<br />
Ingenjörer och tekniker 272 , Installationselektriker 273 , Elmontörer,<br />
tele- och elektronikreparatörer 274 samt Drifttekniker, energi 275 .<br />
Det fanns ca 91 000 anställda totalt sett i yrkesgrupperna ovan.<br />
Åldersgruppen 55–64 år stod <strong>för</strong> 20 procent av de anställda. Inom<br />
gruppen Ingenjörer och tekniker fanns ca 27 100 av de anställda och<br />
19 procent av dem väntas gå i pension på 5–10 års sikt. I gruppen Installationselektriker<br />
fanns ca 25 700 av de anställda och andelen som<br />
väntas gå i pension på 5–10 års sikt är 14 procent. 2008 fanns ca 29<br />
000. Elmontörer, tele- och elektronikreparatörer varav 20 procent av
276 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
277 Avser SSYK 3113, 3114 och 3115<br />
278 Avser SSYK 7242<br />
279 Avser SSYK 8170<br />
280 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
281 Avser SSYK 3113, 3119<br />
282 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
283 SSYK 3145<br />
284 SSYK 7233<br />
285 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
286 SSYK 7412<br />
dem väntas gå i pension inom 5–10 år. I gruppen Drifttekniker, energi<br />
fanns ca 9 000 anställda. 32 procent av dessa väntas gå i pension<br />
inom 5–10 år. 276<br />
Elektronik, datateknik och automation<br />
Utbildningarna leder till yrken såsom automationstekniker, automationsingenjör,<br />
robottekniker, hydraulsystemtekniker, data och elektronikingenjör<br />
samt fiberinstallatör och nätplanerare. Dessa yrkesbenämningar<br />
hamnar inom yrkesgrupperna Ingenjörer och tekniker 277 ,<br />
Tele- och elektronikreparatörer 278 och Industrirobotoperatörer 279 .<br />
I yrkesgruppen Ingenjörer och tekniker fanns ca 51 900 anställda<br />
2008. Åldersgruppen 55–64 år utgjorde 20 procent av de anställda.<br />
Yrkesgruppen Tele- och elektronikreparatörer var 12 500 anställda<br />
och i åldersgruppen 55–64 år fanns 22 procent av de anställda.<br />
Gruppen Industrirobotoperatörer hade endast ca 1 100 anställda och<br />
den äldre åldersgruppen, 55–64 år var 10 procent av de anställda. 280<br />
Kemi- och bioteknik<br />
Utbildningarna leder till yrken såsom processtekniker, biogastekniker<br />
samt vatten och miljötekniker. Dessa yrkesbenämningar återfinns i<br />
yrkesgruppen Ingenjörer och tekniker 281 . Det fanns 40 800 anställda<br />
i yrkesgruppen 2008. I åldersgruppen 55–64 år fanns 22 procent av<br />
de anställda. 282<br />
Fordons- och farkostteknik<br />
Utbildningarna leder till yrken såsom tågtekniker, busstekniker,<br />
flygtekniker och helikoptertekniker. Dessa benämningar återfinns i yrkesgrupperna<br />
Flygtekniker 283 och Maskinmekaniker, maskinmontörer<br />
och maskinreparatörer 284 . Inom yrkesgruppen Flygtekniker fanns ca 1<br />
100 anställda 2008 och åldersgruppen 55–64 år var 21 procent. Inom<br />
yrkesgruppen Maskinmekaniker, maskinmontörer och maskinreparatörer<br />
fanns ca 22 500 anställda och 23 procent av de anställda fanns<br />
i åldersgruppen 55–64 år. 285<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka när det gäller<br />
inriktningar mot vindkraft samt mot kemi- och bioteknik. När det<br />
gäller övriga inriktningar bedömer myndigheten att volymen inte<br />
bör öka. När det gäller flygtekniker/helikopterutbildningar avser<br />
myndigheten att utreda detta i särskild ordning.<br />
Tillverkning<br />
Livsmedelstillverkning<br />
Utbildningarna leder till yrken som bagare, konditor och bryggeritekniker.<br />
Dessa yrken återfinns i yrkesgrupperna Bagare och konditorer 286<br />
samt Maskinoperatörer, bryggerier 287 . Det fanns ca 4 900 Bagare och<br />
konditorer anställda 2008. Här fanns 9 procent av de anställa i åldersgruppen<br />
55–64 år. 288 Arbetsmarknaden <strong>för</strong> bagare påverkas av att<br />
produktionen går mer och mer mot att bli automatiserad, vilket leder<br />
till färre jobb i framtiden. 289 I yrkesgruppen Maskinoperatörer, bryggerier<br />
fanns ca 1 000 anställda 2008 och 13 procent av dem var i åldern<br />
55–64 år. 290<br />
85
287 SSYK 8278<br />
288 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
289 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
290 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
291 SSYK 2456<br />
292 SSYK 7431<br />
293 SSYK 7433<br />
294 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
295 SSYK 7123<br />
296 SSYK 7421<br />
297 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
298 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
86<br />
Tillverkning av textilier<br />
Utbildningarna leder till yrken som konfektionstekniker, mönsterkonstruktör,<br />
skräddare och sko och kläddesigner. Dessa yrken hamnar<br />
i yrkesgrupperna Formgivare 291 , Skräddare, modister och ateljésömmerskor<br />
292 och Tillskärare 293 . I yrkesgruppen Formgivare fanns ca 6<br />
400 anställda 2008 och 9 procent av dem var i åldersgruppen 55–64<br />
år. I yrkesgruppen Skräddare, modister och ateljésömmerskor fanns<br />
ca 650 anställda 2008 och åldersgruppen 55–64 år utgjorde 31 procent<br />
av de anställda. När det gäller Tillskärare fanns ca 300 anställda<br />
varav 27 procent var i åldern 55–64 år. 294<br />
Tillverkning av trä-, pappers- glas/porslin- och plastprodukter<br />
Utbildningarna leder till yrken som finsnickare, träsnickare, möbelsnickare,<br />
inredningssnickare. Dessa yrken återfinns inom yrkesgrupperna<br />
Byggnadsträarbetare, inredningssnickare 295 och Möbelsnickare<br />
296 . I yrkesgruppen Byggnadsträarbetare, inredningssnickare<br />
fanns 42 900 anställda 2008. Pensionsavgångarna väntas bli stora<br />
inom 5–10 års sikt då 19 procent av de anställda var i åldersgruppen<br />
55–64 år. Det fanns 2 500 anställda Byggnadsträarbetare, inredningssnickare<br />
2008 och 24 procent av dessa var i åldersgruppen<br />
55–64 år. 297<br />
Totalt sett visar tillverkningsområdet inga tecken på stora pensionsavgångar<br />
<strong>för</strong>utom i yrkena mönsterkonstruktör och skräddare<br />
där andelen i åldern 55–64 år var 31 procent 2008 298 och yrket inredningssnickare<br />
där andelen i åldern 55–64 år var 19 procent .<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka.
299 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag som<br />
påbörjas från och med 100101.<br />
Utbildningsområde Teknik och<br />
tillverkning<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014 299<br />
Största värde i kartan är 1 319<br />
87
88<br />
11
300 Svensk utbildningsnomenklatur (SUN)<br />
840b – Utbildning <strong>för</strong> landtransporter, 840c<br />
– Utbildning <strong>för</strong> sjöfart, 840d – Utbildning <strong>för</strong><br />
luftfart och 840x – Annan utbildning inom<br />
transporttjänster. SUN är en standard <strong>för</strong><br />
klassificering av enskilda utbildningar och<br />
används i den officiella statistiken över befolkningens<br />
utbildningsnivå och inriktning.<br />
Transporttjänster<br />
Nedan redovisas <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong>s analys och<br />
bedömning av framtida behov av utbildningar med inriktning mot<br />
nedanstående kompetenser inom området Transporttjänster. 300<br />
Den viktigaste faktorn som påverkar dimensionering av och<br />
inriktningar på yrkeshögskoleutbildningar är fram<strong>för</strong> allt arbetslivets<br />
efterfrågan av kompetens. De främsta källorna som myndigheten<br />
använt sig av <strong>för</strong> att bedöma efterfrågan är Arbets<strong>för</strong>medlingen, SCB<br />
samt rapporter från och kontakter med bransch och intresseorganisationer.<br />
Efterfrågan har analyserats utifrån signaler från arbetslivet,<br />
<strong>för</strong>väntade pensionsavgångar samt <strong>för</strong>ändringar i omvärlden<br />
t.ex. omregleringar av marknader och <strong>för</strong>ändrade krav på utbildade.<br />
Utbildningsutbudet redovisas utifrån två dimensioner, befintlig volym<br />
med hänsyn till redan startade och beviljade utbildningar samt antal<br />
examinerade som <strong>för</strong>väntas komma ut på arbetsmarknaden till och<br />
med januari 2014. Diagram över utbildningsutbudet redovisas i separat<br />
bilaga på www.yhmyndigheten.se.<br />
Sammanfattande bedömning<br />
De faktorer som påverkar framtida behov av utbildade inom utbildningsområdet<br />
är främst behov och efterfrågan på transporter och<br />
transporttjänster. Efterfrågan påverkas starkt av samhällsekonomin<br />
och när konjunkturen går ner minskar efterfrågan. I dag ser det ut<br />
som att konjunkturen är på väg upp och efterfrågan ökar. Oberoende<br />
av konjunkturen finns det indikatorer på att efterfrågan på transporter<br />
och transporttjänster ökar generellt.<br />
Beskrivning av utbildningsområdet<br />
Utbildningsutbud<br />
Transporttjänster omfattar 5 procent av den totala andelen utbildningsplatser<br />
inom <strong>yrkeshögskolan</strong>. Inom området finns utbildningar<br />
till yrken som logistiker, transportledare, transportplanerare, affärslogistik,<br />
skärgårdskapten, lok<strong>för</strong>are och trafikflygare. Yrkeshögskolan<br />
är den enda utbildningsform som utbildar lok<strong>för</strong>are vilket <strong>för</strong> övrigt är<br />
det enskilt vanligaste yrket <strong>för</strong> de utexaminerade inom utbildningsområdet<br />
Transport.<br />
Den senaste ansökningsomgången hösten 2009 har <strong>Myndigheten</strong><br />
<strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> minskat antalet beviljade utbildningsplatser<br />
till lok<strong>för</strong>are. Anledningen var en tillfällig men betydande minskad<br />
efterfrågan på lok<strong>för</strong>are. Samtidigt kunde man identifiera en ökad<br />
efterfrågan i en inte allt<strong>för</strong> avlägsen framtid på grund av de pensionsavgångar<br />
som <strong>för</strong>väntades bland yrkesverksamma lok<strong>för</strong>are. I de<br />
diagram som redovisas i bilaga 1 står ”landtransporter” <strong>för</strong> samtliga<br />
faktiskt antagna studerande, alternativt beviljade plaster inom lok<strong>för</strong>arutbildningen.<br />
89
301 SCB (2009) – Arbetskraftsbarometern 09<br />
302 Konjunkturinstitutet (2010), Konjunkturbarometern,<br />
Företag och hushåll, April 2010<br />
90<br />
Totalt fanns det drygt 1 800 studerande inom utbildningsområdet<br />
Transport under 2009. Den genomsnittliga examensgraden <strong>för</strong> <strong>hela</strong><br />
utbildningsområdet är 70 procent, vilket är en något högre examensgrad<br />
än <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> totalt. Troligtvis är andelen studeranden<br />
som kommer ut på arbetsmarknaden ändå något högre eftersom 86<br />
procent av de studerande är kvar vid sista rekvireringen av statsbidrag<br />
och hoppar av i slutet av sin utbildning.<br />
Beskrivning av arbetsmarknaden<br />
Omvärldsfaktorer som kan påverka efterfrågan<br />
Efterfrågan på kompetens inom dessa yrken påverkas starkt av<br />
konjunkturen. När samhällsekonomin går ner sjunker efterfrågan på<br />
transporter och transporttjänster. I dag tyder dock det mesta på att<br />
konjunkturen är på väg upp igen efter den senaste nedgången. Detta<br />
och det faktum att kraven på att hålla kostnader nere med minskade<br />
lager och effektiva transporter kan innebära ett ökat behov av logistik<br />
och transportplanering. En ökning av internethandel där varor som<br />
köps på nätet distribueras hem till kunden kan också innebära en<br />
ökad efterfrågan på transporttjänster.<br />
Sysselsättning, arbetslöshet och pensionsavgångar<br />
Enligt SCB:s Arbetskraftbarometer 09 finns det i dag god tillgång<br />
på transportutbildade. Det betyder att konkurrensen om jobben kan<br />
vara hård, i synnerhet <strong>för</strong> de nyutexaminerade. På kort sikt bedöms<br />
behovet att rekrytera transportutbildade att vara o<strong>för</strong>ändrat medan<br />
det på tre års sikt bedöms öka. 301<br />
Enligt Konjunkturinstitutets konjunkturbarometer <strong>för</strong> <strong>för</strong>etag och<br />
hushåll från april 2010 tillhör transportbranschen de branscher som<br />
nu är på uppgång efter senaste konjunkturnedgången 2008/09. 302<br />
Sannolikt kommer efterfrågan på utbildade inom transporttjänster att<br />
öka så länge konjunkturen går upp.<br />
Arbetslösheten inom transporttjänster har ökat under den senaste<br />
lågkonjunkturen och ligger relativt högt med 3064 öppet arbetslösa i<br />
mars 2010 enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens statistik. Ökningen det senaste<br />
året har dock varit relativt låg och jäm<strong>för</strong>t med samma tid 2009<br />
är ökningen bara 1,3 procent, dvs. 39 personer. Detta kan också vara<br />
ett tecken på att konjunkturen har vänt uppåt.<br />
Hur tillgång och efterfrågan av transporttjänster och yrkesgrupperna<br />
inom detta tjänsteområde kommer att påverkas av pensionsavgångar<br />
de närmaste åren är svårt att säkerställa. SCB redovisar<br />
ingen statistik om antalet yrkesverksamma uppdelat på dessa yrken,<br />
med undantag <strong>för</strong> lok<strong>för</strong>are, fartygsbefäl och piloter och där<strong>för</strong> går<br />
det inte att se i vilken omfattning, och när yrkesverksamma inom<br />
dessa yrken uppnår pensionsålder.<br />
Ålders<strong>för</strong>delningen bland yrkesverksamma lok<strong>för</strong>are visar på en<br />
jämn <strong>för</strong>delning i de olika åldersgrupperna mellan 16 och 65 år. Enligt<br />
SCB:s yrkesregister är pensionsavgångarna relativt små de närmaste<br />
tre åren då cirka 148 lok<strong>för</strong>are går i pension. Därefter kommer pen
303 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
304 SCB, Yrkesregistret 2008<br />
305 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010)<br />
Uppföljning av Kystuderandes sysselsättning<br />
ett år efter examen – studerande<br />
examinerade 2008<br />
306 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
307 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
sionsavgångarna att öka med över 100 procent under de näst kommande<br />
fem åren då 338 uppnår pensionsålder. Även nästkommande<br />
femårsperiod uppnår ytterligare 300 yrkesverksamma lok<strong>för</strong>are<br />
pensionsålder. 303<br />
I SCB:s yrkesregister finns inte yrkesbenämningarna skärgårdskapten<br />
eller sjökapten utan enbart ”fartygsbefäl” inom vilken de<br />
två yrkesbenämningarna ingår. Yrkesregistret visar en jämn ålders<strong>för</strong>delning<br />
bland yrkesverksamma fartygsbefäl. Men det finns<br />
några undantag; de närmaste tre åren uppnår 220 yrkesverksamma<br />
fartygs befäl pensionsålder. Därefter kommer pensionsavgångarna<br />
att öka med 45 procent under de näst kommande fem åren då 320<br />
fartygsbefäl uppnår pensionsålder. I åldersgrupperna som är yngre<br />
än 40 år sjunker antalet yrkesverksamma fartygsbefäl märkbart. 304<br />
För yrkesgruppen Piloter m.fl. vari trafikflygare ingår visar SCB:s<br />
yrkesregister att de <strong>för</strong>väntade pensionsavgångarna är små. De<br />
flesta yrkesverksamma piloterna finns i åldersgrupperna mellan 35<br />
och 50 år. Det är dock värt att notera att de fackliga organisationerna<br />
har drivit kravet att en pilot ska gå i pension redan vid 55 eller 60 års<br />
ålder även om Luftfartsinspektionen medger en övre åldersgräns på<br />
65 år.<br />
Examinerades sysselsättning och etableringsgrad<br />
I de uppföljningsstudier av Kystuderanden som ut<strong>för</strong>ts tidigare år<br />
går det inte att särskilja sysselsättning <strong>för</strong> de enskilda yrken som<br />
utbildningarna leder till. Det man kan se är att studerande från det<br />
samlade utbildningsområdet Transportutbildningar tillhör gruppen<br />
som har den högsta sysselsättningsgraden jäm<strong>för</strong>t med andra utbildningsområden<br />
inom Ky. År 2009 sjönk dock sysselsättningsgraden<br />
från nästan 100 procent till runt 80 procent. De nyutexaminerade<br />
drabbades hårt av konjunkturnedgången. 305<br />
Arbetslivets efterfrågan på kompetens och bedömning av<br />
framtida utbildningsbehov<br />
Logistiker<br />
Logistikyrket kännetecknas av att det är heterogent och det finns<br />
flera inriktningar att utbilda sig inom. Inriktningarna inom <strong>yrkeshögskolan</strong><br />
återfinns främst inom transport men några ligger också nära<br />
ekonomiområdet.<br />
Enligt Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass ökar efterfrågan på<br />
logistiker på lång sikt, främst inom industrin men också inom partihandeln<br />
och transportnäringarna. I dag är det dock balans på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> logistiker. Arbetslösheten som tidigare varit mycket<br />
låg har det senaste året ökat något, vilket främst drabbat nyexaminerade.<br />
306<br />
Lagerchef/logistikchef<br />
Efterfrågan på lagerchef/logistikchef har minskat samtidigt som befattningarna<br />
har blivit mer kvalificerade inom partihandel och industri. 307<br />
91
308 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
309 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
310 <strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning<br />
(2009) – På längre sikt – Kystudenter<br />
på arbetsmarkanden, Etablering<br />
på arbetsmarkanden <strong>för</strong> KYstudenter tre år<br />
efter examen.<br />
311 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
92<br />
Transportledare<br />
En transportledare övervakar och dirigerar transporter av olika slag<br />
så att det som ska transporteras når sina mottagare. Transportledare<br />
vid lokaltrafiken och taxi<strong>för</strong>etag benämns trafikledare eller vägtrafikledare.<br />
Vid lokaltrafiken övervakar man att tidtabellen följs och att<br />
trafiken fungerar bra.<br />
Under lågkonjunkturen har behovet av transporter minskat och<br />
det har drabbat <strong>hela</strong> transportsektorn. Arbetslösheten inom yrkesgruppen<br />
transportledare har ökat det senaste året. Transportledarna<br />
har dock inte drabbats lika hårt av nedgången som flera andra yrkesgrupper<br />
inom transportnäringen. Det behövs fortfarande ledning och<br />
planering av de transporter som sker. Arbets<strong>för</strong>medlingen bedömer<br />
att det kommer att råda balans mellan tillgång och efterfrågan<br />
på transportledare det kommande året, även om det skett en viss<br />
ökning av konkurrensen om jobben. Det kommande året väntas en<br />
balanserad arbetsmarknad. Arbetslösheten bland transportpersonal<br />
är lägre än den genomsnittliga arbetslösheten i Sverige. 308<br />
Transportplanerare<br />
Transportplanerare vid <strong>för</strong>etag och industrier undersöker hur de varor<br />
som <strong>för</strong>etaget tillverkar eller säljer ska transporteras mest effektivt.<br />
Efterfrågan på transportplanerare påverkas av konjunkturen. När det<br />
går bra <strong>för</strong> exportindustrin ökar behovet av transporter. Det är sannolikt<br />
att efterfrågan på transportplanerare kan öka i framtiden som<br />
en följd av att ehandeln utvecklas då konsumenterna handlar på<br />
Internet och får varorna levererade hem. 309<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka när det<br />
gäller logistiker, lagerchef/logistikchef, transportledare och<br />
transportplanerare.<br />
Lok<strong>för</strong>are<br />
Det vanligaste yrket <strong>för</strong> examinerade inom transporttjänster är lok<strong>för</strong>are.<br />
Drygt 26 procent av dem som tar ut en examen inom transportområdet<br />
gör det från en lok<strong>för</strong>arutbildning. 310<br />
Arbetslösheten bland lok<strong>för</strong>are har ökat det senaste året, men<br />
är ändå relativt låg. Under lågkonjunkturen har behovet av godstransporter<br />
minskat, vilket innebär ett minskat behov av lok<strong>för</strong>are.<br />
Passagerartrafiken påverkas inte i samma utsträckning, men det<br />
minskande behovet av lok<strong>för</strong>are <strong>för</strong> godstransporter innebär att konkurrensen<br />
om jobben ökat totalt sett. Arbets<strong>för</strong>medlingen bedömer<br />
att efterfrågan på lok<strong>för</strong>are är i balans det kommande året.<br />
Behovet av att rekrytera lok<strong>för</strong>are kommer enligt samma bedömning<br />
att öka de kommande tio åren. Anledningarna är att pensionsavgångarna<br />
under denna tid blir mycket stora och dessutom ser man<br />
en fortsatt satsning på järnvägstrafik. Tillgången på utbildade lok<strong>för</strong>are<br />
bedöms inte vara tillräcklig eftersom <strong>för</strong> få utbildar sig till yrket<br />
idag. Arbets<strong>för</strong>medlingens bedömning är att utbildade lok<strong>för</strong>are får<br />
goda möjligheter till arbete på fem till tio års sikt. 311
312 Sjöfartsverket (2010) Regeringens rekryteringsuppdrag<br />
till Sjöfartsverket. Rapport<br />
20100331. Beteckning 0803114<br />
313 Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/<br />
yrken A–Ö<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen kan öka.<br />
Skärgårdskapten<br />
En skärgårdskapten arbetar som styrman eller som befälhavare/kapten<br />
i den skärgårdsbaserade handelsflottan<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen har inte gjort någon prognos om arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> Skärgårdskaptener. Däremot finns en prognos <strong>för</strong><br />
sjökaptener med sjökaptensutbildning. Tidigare har det varit brist<br />
på sjökaptener och arbetsmarknaden har varit god <strong>för</strong> dem med<br />
en sjökaptensutbildning. I lågkonjunkturen har efterfrågan sjunkit<br />
något och Arbets<strong>för</strong>medlingen beskriver tillgång och efterfrågan som<br />
balanserad i dagsläget. I vilken utsträckning arbetsmarknaden <strong>för</strong><br />
skärgårdskaptener påverkas av arbetsmarknaden <strong>för</strong> sjökaptener är<br />
inte utrett. Det finns inte heller underlag <strong>för</strong> att bedöma i vilken utsträckning<br />
utbildade sjökaptener konkurrerar med skärgårdskaptener<br />
inom den skärgårdsbaserade handelsflottan.<br />
Enligt regeringens rekryteringsuppdrag till Sjöfartsverket uppnår<br />
de studerande inom Kyutbildningen full teoretisk behörighet Klass<br />
VII, men de får inte fullständig praktik. Under utbildningen kan man<br />
tillgodoräkna sig 12 månaders sjötid i inre fart, vilket inte motsvarar<br />
kravet på 18 månader <strong>för</strong> den som vill arbeta som kapten. 312<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka.<br />
Trafikflygare<br />
En trafikflygare är pilot på flygplan i den civila luftfarten. Vanligtvis<br />
ingår två piloter i besättningen, en kapten och en styrman.<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen gör bedömningen att det kommer att råda<br />
stor konkurrens om jobben <strong>för</strong> piloter det närmaste året. Då piloternas<br />
arbetsmarknad är internationell väljer en del att arbeta utomlands<br />
när jobben minskar i Sverige.<br />
Behovet av att rekrytera trafikpiloter bedöms öka något de kommande<br />
tio åren. En av anledningarna är att antalet passagerare på<br />
utrikes destinationer väntas öka. De <strong>för</strong>väntade pensionsavgångarna<br />
är dock små och bedöms inte påverka efterfrågan i någon större omfattning.<br />
313 Piloternas arbetsmarknad är internationell och en del väljer<br />
att arbeta utomlands när efterfrågan minskar i Sverige. Det omvända<br />
gäller när jobben ökar i Sverige. Då rekryteras piloter som utbildats<br />
utomlands till Sverige.<br />
Mot bakgrund av ovanstående och tidigare beviljad utbildningsvolym<br />
bedömer myndigheten att volymen inte bör öka.<br />
93
314 Avser antagna (kvar efter tre veckor efter<br />
start) <strong>för</strong> utbildningsintag som pågick 0912<br />
21. Avser platser <strong>för</strong> utbildningsintag som<br />
påbörjas från och med 100101.<br />
94<br />
Utbildningsområde Transporttjänster<br />
Geografisk <strong>för</strong>delning, kommunnivå, av beviljad utbildningsvolym<br />
med avslut januari 2010–januari 2014 314<br />
Största värde i kartan är 282
12<br />
95
96<br />
Käll<strong>för</strong>teckning<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010) Arbetslöshetsstatistik mars 2009–mars<br />
2010, bearbetad statistik av antal arbetslösa inom utbildningsområden,<br />
SUN 3siffernivå.<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010) Prognos Kultur och media 2010<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingen (2010) Var finns jobben?<br />
Arbets<strong>för</strong>medlingens yrkeskompass/yrken A–Ö<br />
Bioenergiportalen – http://www.bioenergiportalen.<br />
se/?p=1422&m=915<br />
Bioenergiportalen – http://www.bioenergiportalen.<br />
se/?p=1422&m=915<br />
Bioenergitidningen – http://bioenergitidningen.se/braensleprogrammet<br />
Boverket (2010) Boverkets indiktatorer mars 2010<br />
Byggnadsindustrins yrkesnämnd – http://www.byn.se/byn/yrken-ibranschen/kort-om-branschen/default.asp<br />
Byggvärlden – http://www.byggvarlden.se/nyheter/byggprojekt/article143889.ece<br />
Dagens nyheter – http://www.dn.se/debatt/vi-ska-bygga-2-000-nyavindkraftverk-pa-tio-ar-1.1054315<br />
Futureforests – http://www.futureforests.se/download/18.7549e4d912<br />
67b3b9887800019733/1.Tillv%C3%A4xtparker.pdf<br />
Gymnasieguiden<br />
Gymnasieguiden – http://www.gymnasieguiden.se/templates/Search.<br />
aspx?PageID=206&County=0&Program=sp&Cource=Turism,<br />
2010-04-26<br />
http://www.hogskoleguiden.se/Kandidatprogram--_i_Service_<br />
Management_Tourism_Management_21039.htm, 2010-04-26<br />
http://www.jn-gymnasiet.kumla.se/Handel.html, 2010-04-26<br />
Högskoleguiden<br />
Högskolelagen 1 kap, 23§. (SFS 1992:1434)<br />
Högskoleverket (2008) – Elearning quality aspects and Criteria for<br />
evaluation of distant learning in higher education (Report 2008:11 R)<br />
Högskoleverket (2009) Etablering på arbetsmarknaden – examinerade<br />
2005/06 (Rapport 2009:28 R)<br />
Högskoleverket (2009) Etableringen på arbetsmarknaden – examinerade<br />
2005/06 (Rapport 2009:28 R)<br />
IT24: ”Itkonsult ett tomt begrepp” (20100322)<br />
IT24: Framtidens itkonsult – en praktisk problemlösare på plats,<br />
(20100309);<br />
IT24: Håller uppgången i sig? Ja! (20100225),<br />
IT24: Här ska det anställas (20100202),<br />
IT24: Lexicon känner av konsultsug i Skåne (20100205),<br />
IT24: Skriker efter Sharepointkonsulter (20100226);<br />
ITTjänsteindikatorn Q1 (2010)
Jordbruksdepartementet – http://www.sweden.gov.se/sb/<br />
d/11105#item114512<br />
Jordbruksdepartementet (2009) Det växande vattenbrukslandet<br />
(SOU 2009:26)<br />
Jordbruksverket (2009) Fakta om svenskt jordbruk<br />
Justitiedepartementet (2010) – Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24)<br />
Justitiedepartementet (2010) Regeringens prop. 2009/2010:204 En<br />
frivillig revision<br />
Konjunkturinstitutet (2010) Konjunkturbarometern Företag och hushåll<br />
April 2010<br />
Konkurrensverket – http://www.konkurrensverket.se/t/sectionstartpage____4198.aspx<br />
Konkurrensverket (2008) Fritt val i vård och omsorg<br />
Kulturdepartementet (2009) Sammanfattning av regeringens proposition<br />
Tid <strong>för</strong> kultur, 2009/10:3<br />
Kulturdepartementet (2010) I samspel med musiklivet – en ny nationell<br />
plattform <strong>för</strong> musiken (SOU 2010:12),<br />
Lag (2009:128) om <strong>yrkeshögskolan</strong>, 6§ 12.<br />
Lantbrukarnas riks<strong>för</strong>bund – http://www.lrf.se/Garden/Djur/Hast/<br />
Lantbrukarnas riks<strong>för</strong>bund (2009) Sveriges gröna näringar, fakta<br />
2009<br />
Miljödepartementet – http://www.regeringen.se/sb/d/3358<br />
<strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> kvalificerad yrkesutbildning (2009) På längre sikt –<br />
Kystudenter på arbetsmarknaden, Etablering på arbetsmarknaden<br />
<strong>för</strong> KYstudenter tre år efter examen.<br />
<strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> (2010) Uppföljning av Kystuderandes<br />
sysselsättning ett år efter examen – studerande och examinerade<br />
2008<br />
SACO (2009) Välja yrke 2009<br />
SCB (2009) Arbetskraftsbarometern 09<br />
SCB (2009) Trender och prognoser 2008 befolkningen utbildningen<br />
arbetsmarknaden med sikte på år 2030 samt<br />
SCB (2010) Länens arbetsmarknad – befolkning, näringsliv, yrken och<br />
framtida pensionsavgångar<br />
SCB, Kortperiodisk sysselsättningsstatistik (KS)<br />
SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatik (RAMS)<br />
SCB, Yrkesregistret 2008<br />
Sjöfartsverket (2010) Regeringens rekryteringsuppdrag till Sjöfartsverket.<br />
Rapport 20100331. Beteckning 0803114<br />
Skogs och Lantarbetsgivare<strong>för</strong>bundet i samarbete med Arbets<strong>för</strong>medlingen<br />
(2009) Arbetskraftsenkät inom skogsbruket<br />
Studiekanalen.se<br />
Sveaskog – http://www.sveaskog.se/Forskning-och-utveckling/Forskningsomraden/Effektivare-teknik/<br />
Svenska bioenergi<strong>för</strong>eningen – http://www.svebio.se/attachments/33/1177.pdf<br />
Svenska skogsbrukets forskningsinstitut – http://www.skogforsk.se/<br />
sv/forskning/Skogsbransle/<br />
97
98<br />
Svenskt näringsliv (2010) Att söka men inte finna – Svenskt näringslivs<br />
rekryteringsenkät 2010 del 1<br />
Teknik<strong>för</strong>etagen (2009) Viktigast<br />
Teknik<strong>för</strong>etagen (2010) Konjunkturbarometer kvartal 1 2010<br />
Tillväxtverket (2008) Tillväxtverkets årsbok <strong>för</strong> Svensk turism och<br />
turistnäring, Fakta & statistik 2008<br />
Tillväxtverket (2009) Fakta om svensk turism och turismnäringen<br />
2008 års upplaga<br />
Utbildningsdepartementet – http://www.regeringen.se/sb/<br />
d/12473/a/140839<br />
Utbildningsdepartementet – http://www.regeringen.se/sb/<br />
d/7176/a/140853/fromdepartment/7176/pressitem/140853?utm_<br />
source=Regeringskansliet&utm_medium=RSS&utm_<br />
campaign=Nyheter%20fr%C3%A5n%20regeringen.se#anc140853<br />
Verket <strong>för</strong> innovationssystem (VINNOVA) – http://www.vinnova.se/sv/<br />
Press/Pressmeddelanden/2010/2010-03-03-46-miljoner-till-forskningsprojekt-inom-fordonsindustrin-/<br />
www.expowera.se<br />
www.folkhogskola.nu
Varannan i mål.<br />
Gymnasieskolors <strong>för</strong>måga att<br />
få alla elever att fullfölja sin<br />
utbildning.<br />
Kvalitetsgranskningsrapport 2009:1
<strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong> presenterar i denna<br />
rapport, Utbildningsanalys 2010, en nationell bild av<br />
efterfrågad kompetens i arbetslivet. Det regionala<br />
behovet kan dock skilja sig från den nationella<br />
bilden beroende på näringslivsstruktur etc. Analysen<br />
syftar främst till att informera utbildningsanordnare<br />
som avser att ansöka om en utbildning ska få ingå i<br />
<strong>yrkeshögskolan</strong>. Den är också ett viktigt underlag vid<br />
myndighetens bedömning av ansökningar.<br />
<strong>Myndigheten</strong> <strong>för</strong> <strong>yrkeshögskolan</strong><br />
Swedish National Agency for<br />
Higher Vocational Education<br />
Tel 08586 080 00<br />
Box 145<br />
skolinspektionen@skolinspektionen.se<br />
721 05 Västerås<br />
Box 23069, 104 35 Stockholm<br />
www.yhmyndigheten.se