ModErNiTETENs MaTErialiTET - Lunds universitet
ModErNiTETENs MaTErialiTET - Lunds universitet
ModErNiTETENs MaTErialiTET - Lunds universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
92<br />
Modernitetens materialitet<br />
generation senare, de vetenskapliga upptäckter som Darwin och Wallace presenterade,<br />
slutgiltigt förpassade den grundval till det förgångna, utifrån vilken linnéanerna<br />
och de tidigaste geologerna hade verkat, hade mänskligheten för första<br />
gången i sin historia befriats från behovet av religion; insikten att utvecklingen<br />
saknade avsikt hade slagit igenom och moderniteten fick ett absolut övertag.<br />
M o d E r N i T E T E N s k o l o N i a l a p a r a d o x E r<br />
Att moderniteten gjordes möjlig överhuvudtaget har delvis en förklaring<br />
i dess egen mörka baksida. Industrikapitalismen och därmed moderniteten<br />
hade knappast möjliggjorts utan exploateringen av världen utanför den europeiska<br />
kulturkretsen. Moderniteten och imperialismen var i själva verket sidor<br />
av samma mynt (Said 1978). Kolonialismen, som under århundraden hade<br />
yttrat sig som en semifeodal exploatering av de, genom de stora pandemierna,<br />
nästintill avfolkade amerikanska kontinenterna (jfr Mann 2006) och en<br />
handelskolonialism med synnerligen begränsat besättande av främmande territorier<br />
i Afrika och Asien, övergick nu i en imperialistisk fas under vilken de<br />
främmande kontinenterna styckades upp mellan de europeiska makterna. Vid<br />
samma tid blev européerna för första gången i världshistorien hegemoner; vad<br />
som varit en polycentrisk värld ekonomiskt och militärt, blev åren kring 1830<br />
en värld vars centrum entydigt låg i Västeuropa (Marks 2004).<br />
Detta fick mycket dramatiska konsekvenser inte bara för den politiska<br />
och kulturella situationen i de exploaterade länderna utan även för ekologin.<br />
Det som vi kallar den globala metaboliska klyftan, det vill säga att industrialiseringen<br />
i väst förutsätter ett storskaligt ianspråktagande av land och naturresurser<br />
i andra delar av världen och därmed ett överflyttande av de ekologiska<br />
problemen dit, samtidigt som den frigör resurser i metropolerna som kan användas<br />
till industriutveckling (Foster 1999; Moore 2000; Hornborg 2007), är<br />
sannolikt den viktigaste orsaken till att moderniteten blev så långlivad som<br />
den blev. Hade industrialiseringens och kapitalismens ekologiska problem<br />
dumpats i Europa hade sammanbrottet för framstegstanken troligen kommit<br />
mycket tidigare.<br />
Den modernitet som skall diskuteras här är en västerländsk modernitet i<br />
ett kolonialt rum. En sådan är inte entydig. 1800-talets modernitet med sin<br />
historie- och samhällsvetenskap fick det medeltida och tidigmoderna Europa<br />
att bli fundamentalt annorlunda, i en essentialistisk bemärkelse, än t.ex.<br />
det medeltida-tidigmoderna Islam, Indien eller Kina. Likaså definierades det<br />
samtida Asien och Afrika under 1800-talet som traditionella och statiska. Vi<br />
stöter här på en av modernitetens paradoxer, kanske den egendomligaste av