ModErNiTETENs MaTErialiTET - Lunds universitet
ModErNiTETENs MaTErialiTET - Lunds universitet
ModErNiTETENs MaTErialiTET - Lunds universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
90<br />
Modernitetens materialitet<br />
fraMåTBlickaNdETs Epok<br />
Moderniteten relaterar till livsform och till tid, nästan uteslutande också till<br />
rum. Den är således att betrakta som en kronotop, i Michail Bakhtins bemärkelse.<br />
Bakhtin menade ju att begreppet kronotop fick tiden att ”tjockna”,<br />
”lägga på hullet”, bli synlig (Bahktin 1981:84). Vi kan tolka detta som de vanor,<br />
relationer och mentaliteter, samt den materialitet som är utmärkande för en<br />
viss tid och ett visst rum – således just det som arkeologer alltid har sysselsatt<br />
sig med.<br />
Modernitetens rum behöver inte vara begränsat till ”Västerlandet”. Det är<br />
inte heller fråga om en kronotop som helt dominerar i det västerländska rummet.<br />
Vid sidan av moderniteten har i Västerlandet hela tiden funnits en traditionalitet<br />
och dessutom reaktioner mot moderniteten, t.ex. romantiken eller<br />
1800-talets religiösa väckelserörelser. Moderniteten är alltså knappast en epok,<br />
men den finns (eller fanns) inte heller när som helst eller var som helst.<br />
Som kronotop är moderniteten väl lämpad även för ett studium av dess<br />
materialitet, och då kan den också göras till ett arkeologiskt studieobjekt. En<br />
utmärkt illustration till synen på moderniteten som kronotop (även om termen<br />
aldrig används), och en illustration som dessutom speglar modernitetens<br />
baksida, har levererats av Alfredo Gonzales-Ruibal (2006). Han skildrar ett<br />
mörkrets hjärta hos moderniteten; moderniteten som experimentellt implantat<br />
och misslyckande. Moderniseringsarbetet i Etiopien, som är hans fallstudie,<br />
har efterlämnat ruiner, förödda marker och demografiska katastrofer, ett<br />
arkeologiskt landskap med övergivna fabriker, rostande traktorer och sprängda<br />
stridsvagnar, där befolkningen återigen vandrar fram med pilbåge och grävkäpp<br />
i handen och marken ärjas med dragdjurs hjälp. Moderniteten blir alltså<br />
en kronotop genom att ett tankegods omsätts i praktiken i så stor skala att hela<br />
samhället förändras för en tid, men förändringen är inte oåterkallelig.<br />
Som arkeologer vill vi ha en definition av moderniteten som en mentalitet<br />
som genomsyrar större delen av samhället, inte bara tänkandet hos en intellektuell<br />
elit, och som får avtryck i en avläsbar materialitet. 1600-talet kan alltså<br />
inte komma ifråga. Moderniteten begränsas där till tankens spjutspetsar som<br />
Bacon, Descartes, Galileo, Kepler och Newton. Resten av det civila samhället<br />
präglades av konformitet, lydnad, häxprocesser och jantementalitet (Ödman<br />
1995:206ff ). 1600-talets Sverige har kallats den första moderna staten (Maarbjerg<br />
2004), men det var en militärstatens effektivitet, inte en befolkningens<br />
modernitet. På 1700-talets spreds en tillit till förnuftet i allt vidare kretsar.<br />
Idealet blev ordning i vetandet, men förebilderna var lika ofta tillbakablickande<br />
som framåtblickande. 1700-talet var en övergångsperiod, men inte en<br />
fullgången modernitet (Ödman 1995:405).