ModErNiTETENs MaTErialiTET - Lunds universitet
ModErNiTETENs MaTErialiTET - Lunds universitet
ModErNiTETENs MaTErialiTET - Lunds universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
112<br />
Modernitetens materialitet<br />
symboliskt schackdrag hade platsens diskursiva laddning förändrats helt. Kachcheribyggnadens<br />
högre belägenhet visade tydligt vilka som hade makten.<br />
avläsNiNgar av EN flErTYdig kroNoTop<br />
Det pratas och skrivs ofta om ”det moderna projektet”, en fras som låter bra,<br />
men som trots allt bara är jargong. Moderniteten var aldrig ett projekt. Den<br />
var en kronotop, som hävdades initialt, och som kronotop levdes den, i en bestämd<br />
tid och i ett bestämt rum, och den levdes i relation till andra.<br />
Det vanligaste sättet att läsa av moderniteten i materiella lämningar är att<br />
koncentrera sig på endera konsumtionsmönster – moderniteten anses avspeglas<br />
i konsumtionen av masstillverkade produkter (t.ex. Shackel 1998) – eller på<br />
ordnandet av det sociala rummet, vilket anses kunna avspegla lönearbetets och<br />
maktens nya strukturer (t.ex. Delle 2008). Här har istället ett försök gjorts att<br />
använda andra diskursivt laddade företeelser.<br />
När man i den vetenskapliga litteraturen har diskuterat imperialismens<br />
ideologier har det oftast handlat om frågor kring ras (som diskursivt begrepp)<br />
och/eller klimat, och de materiella konnotationerna som anförs handlar om<br />
företeelser som t.ex. de asiatiska ”hill stations” där avståndet till den koloniserade<br />
var den viktigaste faktorn. Här visar jag istället på betydelsen av omkodningen<br />
av befintliga platser och på inskrivningen i befintliga landskap av nya<br />
element som uttrycker en ny hierarkisk ordning.<br />
Inför artikelns färdigställande har jag haft värdefull hjälp av Sumana Ratnayake,<br />
CTR, <strong>Lunds</strong> <strong>universitet</strong> och Department of Pali & Buddhist Studies, Peradeniya<br />
University, som orienterat mig i buddhismens natursyn och som har låtit mig ta<br />
del av ett ännu opublicerat manuskript. Förre vicedirektören vid Jordbruksministeriet<br />
i Sri Lanka, G.A.S. Ranaweera, har gjort mig förtrogen med de kandyanska<br />
trädgårdarna. Dr Rathnasiri Prematillake och Dr Seneviratne Epitawatta har varit<br />
mina följeslagare i Sri Lankas odlingslandskap. De är samtliga förtjänta av mitt<br />
varma tack. Detsamma gäller Gert Magnusson, med vilken jag under många år,<br />
oftast en passant, diskuterat dominansdiskurser, trädgårdar och annat intressant,<br />
vilket med tiden har mognat till bestämda idéer, och Per Lagerås som har hjälpt<br />
mig med botanisk nomenklatur. Tack också till min hustru Mala Fernando Mogren,<br />
min chefslogistiker och översättare, förutan vilken forskning i Sri Lanka vore<br />
betydligt svårare.