Återvinning av vattenverksslam
Återvinning av vattenverksslam
Återvinning av vattenverksslam
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
K:<br />
Eftersom fällningen kommer att innehålla 2,5 kg<br />
COD kommer restmängden <strong>av</strong> löst COD att<br />
bli ,45 kg/h COD–2,5 kg/h COD = 2,95 kg/h<br />
COD. Vid en fördelning <strong>av</strong> ca 0 % <strong>av</strong> inflödet<br />
till förtjockaren till klarvattenfasen och ca 0 %<br />
som förtjockat slam kommer därmed 1,2 kg/h<br />
COD att återfinnas i flöde K och 2, 5 kg/h COD<br />
i flöde C.<br />
Motsvarande massbalans med aluminium blir som<br />
följer:<br />
A: I de 4 m /h tunnslam som tillförs förtjockaren<br />
antas halten aluminium vara 500 mg/l dvs. 2<br />
kg/h Al tillförs systemet.<br />
B: I flöde B om 1 m /h antas vi ha en aluminiumhalt<br />
om 2 000 mg/l (4 x 500 mg/l vid VRF 4).<br />
I flöde J och K om 0,25 m /h har vi en halt om<br />
2 00 mg/l, dvs 0, 5 kg/h Al. Detta ger en medelhalt<br />
om 2 120 mg/l aluminium i UFfeeden (D)<br />
och en totalmängd aluminium om 2, 5 kg/h.<br />
C: Förutsatt att mängden fritt aluminium är försumbar<br />
och att all aluminiumhydroxidflock separeras<br />
i förtjockaren blir aluminiummängden<br />
i detta flöde noll.<br />
H: Om vi antar att förlusten <strong>av</strong> aluminium i UF<br />
och NF är noll kommer strömmen H vid VRF<br />
5 att hålla en aluminiumhalt om 10 00 mg/l.<br />
Totalmängden blir densamma som i flödena D<br />
och E dvs 2, 5 kg/h Al.<br />
L: Vid fällningen separeras 2 kg/h Al dvs samma<br />
mängd som tillförs med flöde A. Övrigt löst aluminium<br />
0, 5 kg/l återfinns som utfälld aluminium<br />
i flödet J.<br />
A Slam- C<br />
förtjockare<br />
B<br />
O<br />
D<br />
H2SO4<br />
Figur 11-4. En alternativ processuppbyggnad utan COD-utsläpp till recipient.<br />
N<br />
Syratillsats<br />
E<br />
L<br />
24<br />
Sammanfattningsvis kan man konstatera följande:<br />
Baserat dels på fullskaleförsök dels på laboratorieförsök<br />
är det sannolikt möjligt att leda det fällda och<br />
neutraliserade NF koncentratet till slamförtjockaren.<br />
Man bör dock utföra försök i pilotskala för att studera<br />
hur processen påverkas. Detta har tyvärr inte varit<br />
möjligt med den utrustning som varit installerad i<br />
Hässlö. I en sådan studie bör man studera hur inblandningen<br />
<strong>av</strong> koncentratet påverkar slammets<br />
sedimentationsegenskaper, eventuell ackumulering<br />
<strong>av</strong> metaller etc. De uppenbara nackdelar processen<br />
har är att man får en ökning <strong>av</strong> syraåtgången med<br />
25 % (vid VRF 5 i NF steget) dessutom åtgår det<br />
magnesiumoxid för neutralisationen och man får en<br />
nästan 25 procentig förlust <strong>av</strong> kaliumsulfat. Vidare<br />
kan man inte utesluta att processen kan kritiseras<br />
eftersom man får ett utsläpp <strong>av</strong> COD från slamförtjockaren<br />
– även om man kan hävda att man enbart<br />
återför en del <strong>av</strong> den COD som man tagit från råvattnet.<br />
Fördelen är att processen är installationsmässigt<br />
billigare och enklare att sköta än alternativ 2.<br />
Alternativ 2. Ett annat alternativt sätt att lösa problemet<br />
är som flödesschemat/ massbalansen nedan,<br />
figur 114, visar:<br />
UF NF<br />
K2SO4<br />
M<br />
F<br />
G<br />
Fällning I Indunstare<br />
K<br />
A:<br />
B:<br />
Inkommande tunnslamflöde om 4 m /h och en<br />
CODmängd om kg/h.<br />
Eftersom all COD i flöde A är bundet till slammet<br />
kommer detta att till 100 % falla till botten<br />
<strong>av</strong> förtjockaren och bidra till COD i detta flöde.<br />
Flöde B kommer vid VRF 4 att uppgå till 1 m /h<br />
och innehålla kg/h COD.<br />
J<br />
H