Printvenlig pdf
Printvenlig pdf
Printvenlig pdf
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Rökstenen - Gåtor och Svar<br />
Troels Brandt - 4/6 2013<br />
Challenges to the mind<br />
(Peter Godman om Alcuins idéer)<br />
Rökstenen blev troligen gjort, när de frankiska kejsarna först i 800-talet pressade Norden med militär och<br />
missionärer. Stenen uppstod som en hednisk nordisk motsvarighet till den kristna frankiska kulturen -<br />
inspirerat av Alcuin's utmaningar för det mänskliga tänkandet under den karolingiska renässansen -<br />
utmaningar som inkluderade gåtor, kod, talsymbolik och klassisk porfyriansk akrostik.<br />
Struktur<br />
Denna artikel på blandat dansk-svenska är en sammanfattning av tolkningen i min engelska huvudartikel -<br />
ursprungligen från 2004 - som innehåller argument, referenser och beskrivning av systematik.<br />
Utgångspunkten är följande enkla och logiska övergripande struktur för Rökstenens text:<br />
Texten består - i vikingatida stil - av gåtor separerade av det fornnordiska ordet "sakum" ("Jag<br />
säger") följt av ett frågande pronomen. Varje gåta kan innehålla en eller flera verser.<br />
Lösningarna bekräftas av indirekta svar i den följande gåtan - gåtorna skall därför utgöra en<br />
sammanhang.<br />
När "sakum" följas av "mukmini" är gåtan en välkänd legend ~ Wesséns översättning "folkminne". I<br />
de övriga gåtor sökas i den nämnda regionens historia - inte i nordisk litteratur.<br />
Enligt numreringen är där ett "hål" på nio gåtor. Dessa gåtor utgörs emellertid av de nio<br />
generationer, som nämns i gåtan precis innan "hålet".<br />
Runmästeren har indikerat läsordningen och uppdelningen i gåtor genom en<br />
kombination av uppsättning, runa storlek, specialtecken, ökande komplexitet av<br />
kodningen och upprepade runrader. Indikationerna bekräftar den ordning<br />
Runverket läser runorna i.<br />
Bilden: Den kodade symbolen för runen Þ (till höger) efter kodnycklen "sagumukmini" i rad 21 visar den<br />
första raden att läsa i den kodade ramen om Rök-rune texten på backsidan. Symbolen består av 6 F-runor<br />
satt ihop som bind runor och lästa som siffor runor.<br />
Läsningen resulterar i ett sammanhängande och trovärdigt textinnehåll, som helt<br />
1
kan baseras på Runverkets konsensus översättning (Wessén/Gustavson) - dvs. utan forskarnas vanliga<br />
språkliga korrigeringar för att få deras egen tolkning till att passa. Endast när Runverket uttrycker tvivel<br />
(rödmarkerade ord) användas andra forskares översättning ("folkminne" och "Sibi") och ett par ställen<br />
användas själva originaltexten. Lösningen av gåtorna kräver därför inte speciell runologisk eller språklig<br />
kompetens. Istället kräver den kunskap om Europas historia och nordiska legender, eftersom texten<br />
använder historisk information och - när "mukminni" förekommer - även kända myter och legender som<br />
Hervarar-Saga, Sorla þáttr och Hrungnir's myt som svar. De troliga svaren kan alla identifieras i den följande<br />
gåtan. Där råder konsensus om krypteringen bland forskarna, som därmed erkänner det strukturerade<br />
tänkesättet hos stenens skapar. Kryptering och uppsättning är konsekvent, noggrann och väl genomtänkt.<br />
Tolkningen måste överensstämma härmed. Ingenting i texten kan därför förväntas att vara tillfälligheter eller<br />
dimmig tal.<br />
Först läses gåtarna 1-13, som är skrivna i samtidiga Rök-runor och omfattar två extra versen skrivna med<br />
det "gamla" versmåttet, fornyrdislag. I gåtorna 14-16 är versen krypterade efter 6 olika metoder (se sheet om<br />
setup och kodning). Förändring av kod i mitten av dessa runrader är markerad av det ovanliga tecknet +.<br />
Tecknet verkar på de andra platserna används för att markera upplösningen av runraderna med de 9 dolda<br />
gåtor. Den fullständiga texten är strukturerad som ett slag korsord, där de komplicerade inslagen bekräftas<br />
av parallellar i den frankiska stil som utgick från Karl den Stores lärare och poet, Alcuin, i årtiondena<br />
dessförinnan. Härifrån verkar både uppsättning av text och runor, kryptering och lek med siffror att ha<br />
inspirerats. Också ett par historiska uppgifter har denna uppkomst, så det finns ingen anledning att betvivla<br />
att ett sådant tänksätt kan ha funnit sin väg till Skandinavien på den tiden.<br />
Under 2005 pekade även Bo Ralph på gåtor. Hans förslag kan ses som ett berättigad försök att hitta en<br />
alternativ väg ut ur forskarnas återvändsgränder, men hans kritik av den etablerade läsning av runorna och<br />
datering har avvisats av runologerna, och han har hittills endast tolkat en del av texten på sitt eget sätt.<br />
Runverkets text kan läsas och tolkas så:<br />
Den döda Vämod och hans familj - (Rök-runor)<br />
Titel och förord:<br />
Efter Vémód står dessa runor +<br />
men Varin skrev, faderen,<br />
efter den döde sonen.<br />
Den första raden måste ange det formella syftet med stenen och det läsbara huvudinnehållet i texten.<br />
Tolkningen kan förväntas ligga inom denna ram. Den andra raden berättar Varins roll, men då huvudet är<br />
onumrerat kan raden dessutom vara gåta 11, när läsaren slutar läsa frontsidan efter att ha gissat de dolda<br />
gåtorna. Tecknet "+" markerar antagligen där läsningen bör påbörjas efter de saknade gåtor.<br />
Gåta 1:<br />
Jag säger det folkminne,<br />
vilka de 2 stridsbyten var,<br />
som 12 gånger blev tagna som stridsbyte,<br />
båda på en gång från man efter man.<br />
Eftersom antalet "12 gånger" är okänd för oss, innebär gåta 1 att vi måste leta efter två<br />
mytomspunna stridsbyten, där en poäng måste vara att de alltid förekommer ihop.<br />
Svaret på en sådan gåta är typiskt ett svärd och dettas skida - speciellt myternas<br />
magiska svärdet (t.eks. "Goterkungens svärd Tyrfing" i Hervararsaga), som skulle<br />
döda, när det drogs ur skidan. I de myter härom, som vi känner till, kan de två föremål<br />
med god vilja byta ägare med våld 6 gånger, så 2x6 är förmodligen en finess - men vi<br />
känner knappast till alla myter. Det magiska svärdet måste förmodligen både påminna<br />
om goternas kungar och om Einherjarna. På stenens tid ("Nu") satt goterkungen<br />
Theoderik, som nordborna kände från de heroiska berättelserna, med sitt magiska<br />
svärd på ryttarstatyn i Aachen, dit den flyttades till år 801 av Karl den Store (bilden) -<br />
och det är precis det svar, vi finner i gåta 2: Den väpnade Theoderik på sin häst.<br />
2
Gåta 2:<br />
Jag säger det som det 2’et,<br />
vem som för 9 släktled sedan<br />
miste livet hos Hreidgoterna och<br />
dog där till följd av sin skuld.<br />
Då rådde Þjóðríkr,<br />
den dristige,<br />
sjökrigarnas hövding<br />
över Hreiðhavets kyst.<br />
Nu sitter han rustad<br />
på sin häst,<br />
med sköld över axeln,<br />
den främste av Marika.<br />
Gåta 2 är vilken person som dog hos goterna till följd av sin skuld på Theodoriks tid. Svaret är herulerkungen<br />
"Hrodolphus". Herulerna hade vid floden March (Tacitus' Marus) i det senare Mähren ett rike, som<br />
ovannämnde Theoderik i ett brev från 507 e.Kr. tog under sitt beskydd. I samma brev utropade han deras<br />
konung till sin vapenson. På detta sätt kunde 800-talets mytiska hjälte, Theoderik, vara den främsta av<br />
herulerna. De var sjökrigare - vilket goterna inte är kända som – och kanske också Marika/Märinger.<br />
Procopios berättade i 553 om de senare händelser, där kung Hrodulphus år 509 ignorerade sina avtal och<br />
sina gudars varningar genom att angripa langobarderna. Resultatet blev en katastrofal förlust, där kungen<br />
själv dödades (också Karl den Stores historiker, Paulus Diaconus, nämnde i 790 att herulernas nederlag<br />
berodde på Guds vrede), varefter en stor del av hans familj reste till den Skandinaviska Halvön nära göterna.<br />
Stenen står, där några av den tidigare herulska jarl familj mycket väl kan ha bott under Vendeltidens slut. Vi<br />
kunde knappast önska bättre dokumentation genom historien från den tiden och informationen visar sig<br />
överensstämma i alla riktningar - oavsett osäkerheten om herulernas historia för övrigt, som inte gäller denna<br />
beskrivning från Procopius' sida.<br />
Gåta 3-11:<br />
Problemet är att vi saknar en gåta 3 med svaret. En brist på 9 gåtor indikeras av stenens egen numrering,<br />
men den enkla förklaringen på bristen kan vara, att dessa 9 gåtor är de nämnda 9 generationerna. Stenen är<br />
daterad till 800-830 e.Kr. - motsvarande 9 generationer sedan Hrodolphus’ död i 509 e.Kr.. Troligen är<br />
Hrodolphus det första elementet (Gåta 3) som svar på gåta 2, medan det sista är Varin eller Vämod, vars<br />
namn endast kan läsas i den onumrerade "titel versen". Släktens namnen är okända idag, men de var<br />
knappast okända under Varins tid. Denna första läsningen i cirkel på stenens frontsida är också indikerat av<br />
att "skati Marika" är skriven med samma höga bokstäver som titeln - det sista ordet innan et språng från gåta<br />
2 till gåta 12 på backsidan.<br />
Gåta 3-10:<br />
Ett sofistikerat svar kan hittas genom att titta på de ovanliga + / x-tecken som inte<br />
redan används för att markera förändringen av kod i runraderna och separation av<br />
gåtor mitt i runlinjerna - dvs. "+" i "titel versen" och "+" och "x" i den "hjälp vers", som<br />
står som andra versen i gåta 13. Dessa tecken markera antagligen, var namnen på<br />
de andra generationer finns - dvs. de 8 namn i "hjälp versen".<br />
I slutet av frontsidan läsas därmed runt till det hittills sista outnyttjade "+" i "hjälp<br />
versen" på baksidan och vidare från "x" i cirkel tillbaka till frontsidans ensamma "+" i<br />
den onumrerade "titel versen".<br />
Bilden: Alcuin's Sancta Cruce (till höger), där text kan läsas i alla riktningar i en matris av bokstäver.<br />
3
Nedbrytning av "hjälp versens" Alcuin-liknande matris mellan + och x av den texten, som ses nedan i gåta<br />
13:<br />
+<br />
Raðulf’s son?<br />
Valka’s son?<br />
Rukulf’s son?<br />
Raiþulf’s son?<br />
Haruþ’s son?<br />
Hoisl’s son?<br />
Björn’s son?<br />
Gunmund’s son?<br />
X<br />
Matris - Gåta nr. 13<br />
Söner - 5 - Fäder<br />
+<br />
ualkaRfimraþulfsuniR<br />
hraiþulffimrukulfsuniR<br />
hoislaRfimharuþssuniR<br />
kunmuntaRfimbirnaRsuniR<br />
x<br />
* suniR (plural) = son | son<br />
De fyra "fim"-siffrorna står i ett uppenbart ologiskt sammanhang. Det måste vara ett gåta tekniska vilse med<br />
anspelning på de 20 konungarna. Syftet kan vara att berätta, att de 8 namn var hjältar - en kenning, som<br />
kommer att förklaras senare i kombination med backsidans andra siffrorna.<br />
Vem finns då i "hjälp versen" som första fadern bland de 8 namnen precis efter den markerade texten "skati<br />
mariki"? Radulf (Hrodolpus) naturligvis!<br />
Jämförelse av stenens text i Gåta 2 och 3 och de historiska källorna på herulerna - en kombination av information, som<br />
mycket osannolikt är en tillfällighet. Extrakt av källorna för dessa kopplingar mellan Varin, herulerna och Theodorik kan<br />
downloadas i <strong>pdf</strong>.<br />
Gåta 11:<br />
Gåta 11 läses båda i den enkla och komplexa parallell:<br />
+<br />
men Varin skrev, faderen,<br />
efter den döde sonen.<br />
4
Gåtan är således kopplad till den samtidiga generationen, Varin, och hans döde son, som stenen enligt<br />
texten är rest efter. Vad kan stenen berätta om honom? Vår omedelbara fråga kommer oundvikligen att<br />
riktas mot hans död. På stenens tid visste alla svaret, men vi kan läsa det i gåta 12.<br />
Gåta 12:<br />
Jag säger det som det 12’te,<br />
var Gunns häst ser föda på slagfältet,<br />
där 20 konungar ligger.<br />
Gåta 12 är var slagfältet fanns. Svaret skal läsas i gåta 13, där vi finner stenens endaste ortnamn, "Siulunti",<br />
vilket förmodligen är vinterkvarteret Sjælland (ON Selund) eller Sinlendi från de frankiska annalerna<br />
(Sydjylland, som Ottar år 899 kallade Sillende) - denna tolkningen är inte avgörande. Här kämpade<br />
danskarna från början av 812 till sommaren 815, både inbördes och mot den kristne frankiske kejsarens<br />
framträngende. Enligt Annales Regni Francorum fick Godfreds söner asyl i Sverige och kom år 813 tillbaka<br />
med utländska styrkor - där Vämod kan ha deltagit. Striderna varade 4 vintrar och där var år 815 4 söner. Et<br />
stort antal medlemmar av kungafamiljen (se nedan) skulle utan tvekan kunna finnas i denne sammanhang.<br />
Stenen måste därför vara rest ca. 815 - dvs. i mitten av forskernas officiella dateringsperiod, 14 år efter<br />
flyttningen av Theoderiks staty och 11 år efter Alcuins död.<br />
Gåta 13:<br />
+ (markerar kanske Valhalla-kenning, som bygger på siffror)<br />
Jag säger det som det 13’de,<br />
vilka 20 konungar satt på Siulunti<br />
4 vintrar, med 4 namn, födda åt 4 bröder.<br />
+ (markerar platsen för namnen i 8 av de saknade gåtor)<br />
ValkaR 5 Raþulf sönar<br />
Hraiþulf 5 Rukulf sönar<br />
HoislaR 5 Haruþs sönar<br />
Kunmunt 5 BirnaR sönar<br />
x<br />
Nu folkminnet … helt … ainhuar …….<br />
"GunnR" i gåta 12 är en kenning för Valkyrian och dennas urval av Einherjarna. Därför skall 20 kungar<br />
knappast tas bokstavligt, då användningen av kungtiteln förmodligen är motiverat i Vämods position ock en<br />
kenning, 2x20 kungar, för de förste Einherjarna från legenden Sorla Thattr. Antagligen berättar de två<br />
kenningarna att Vämod dött som en hjälte - en parallell till de gotländska bildstenarna (se Tjängvide på<br />
bilden ovan). Även summan av de omtalade 4 5-siffrorna ger 20, som en indikation på att också de 8<br />
förfäderna var hjältar. Slutligen ger samtlige 9 volymsiffrorna i backsidans gåta 12 och 13 3x20 och 3x4<br />
svarande till 3x24, som antagligen skal ses i samband med anspelningen på 24 i den fysiska ram (se<br />
nedan).<br />
Gåta 13 är vilka konungar satt på Siulunti? Svaret skal läsas efter nästa "jag säger" i gåta 14, där vi också<br />
har stenens endaste gruppnamn "Jgoldiga". Det betyder förmodligen Ingeldingerna. Ingeld var på<br />
Rökstenens tid känd i norra Europa från sagorna, Widsith, Beowulf och Alcuin. Hans efterföljare tog makten i<br />
Lejre och han kan ha gett namn till den regerande familjegrenen på Rökstenens tid. Enligt sagorna och Saxo<br />
påstod kungafamiljen sig vara en del av Skjoldungefamiljen. Det var denna familjs medlemmar, som<br />
kämpade om den danska tronen och låg döda på slagfälten i 812-15. Enligt Skjoldungesaga var familjens<br />
förfader "Odin, sön av Thor". Detta är naturligtvis en osannolik saga, som skulle legitimera rätten till tronen,<br />
men det avgörande är här vad Varin trodde.<br />
Andra förklaringar är naturligtvis möjliga, men på detta sätt har vi fem/sex separata uppgifter för identifiering:<br />
Datering omkring 800-830 e.Kr., "Siulunti", "många kungar dog i strid", "4 vintrar", "JgOldiga" och kanske "4<br />
bröder". Det är en ganska bra identifikation.<br />
Den fullständiga texten i Rök-runor i gåtorna 1-13 berättar i sin enkelhet om Vämods död och leder hans<br />
5
härstamning tillbaka till de stora hjältarnas tid. Innehållet är alltså - helt i överensstämmelse med stenens titel<br />
- en minnesinskrift, som har avrundats av den oläsliga brutna raden i slutet. Sedan skrivs resten av texten i<br />
gamla runor och lönrunor, när vi närmar oss förfäderna och gudarna - som efter vanlig hednisk sed kan ha<br />
ansetts för den kungliga släktens gudomliga förfäderna.<br />
Gudarna - (Kodad)<br />
Gåta 14 (Gammal futhark - 24-tecken):<br />
Jag säger det folkminne,<br />
vem av Igoldga,<br />
som blev gäldad genom en hustrus offer.<br />
Gåta 14 går på en av Igoldga-släkten, som är född grundat på en hustrus offer. Thors hustru, Sif, hade<br />
(liksom den bibliska Sarah, som födde Isak i en ålder av 90 år) gjort den uppoffring att sonen föddes bredvid<br />
giftermålet av en jättekvinna, för att sonen kunde rädda Thors liv (Hrungnir's myt). När han vid en ålder av tre<br />
dagar hade räddat Thor genom att flytta en död jättes fot från Thor, sade sonen: "Jag kunde ha dödat jätten<br />
med knytnäven". Det måste vara denna händelse som avses i gåta 15 ("knuoknat iatun" i runor). Svaret i<br />
gåta 15 är uppenbart Vilin, som preciseras två gånger. Niels Aage Nielsen förklarade i samband med denna<br />
lösning, är det irrelevant att sonen hette Magni i Snorres Edda.<br />
Gåta 15 (Kodad med "Ceasar's siffran"):<br />
Jag säger det folkminne,<br />
åt vilken kämpe en ättling er född.<br />
Vilen är det. Kunde krossa en jätte.<br />
Vilen är det.<br />
N I T<br />
Gåta 15 är vem som var Vilins far, och svaret i gåta 16 är "Thor". Även Sibi kan betyda Sifs make, dvs.<br />
också Thor. Det speciellt kodade uttryck NIT är förmodligen en okänd besvärjelses formel, som markerar<br />
början av den sista åkallan av gudarna.<br />
Gåta 16 (Kodning med siffror):<br />
Jag säger det folkminne: Thor |<br />
Sibi | Viets väktare |<br />
avlade | 90-årig<br />
Gåta 16 är mer osäker och utanför systemet. Den har inte någon<br />
fråga, eftersom det interrogativa pronomen saknas och där inte<br />
kan skrivas ett svar bakom. Guden och förfadern Thor anropas<br />
som stenens beskyddar - och kanske också för att hjälpa Vämod.<br />
Som stanzaen är sammansatt måste det vara Thor's och Sif's<br />
son, som föddes av en nittio årig. Han var således halvbroder till<br />
Vilin enligt stenens egen text. Om stanzaen var en gåta, var<br />
svaret därför "Vilins bror". Från 900-talet har vi termen "bróður<br />
Vilis" (Sonatorrek) som var en kenning för Odin. Stenen indikerar<br />
därför, at Odin (Valhallas och de magiska runors gud) på den<br />
tiden i Götaland ansågs vara Thors och Sifs son, som han anges i<br />
en del av förtidens källorna. Detta gäller till exempel i<br />
Skjoldungefamiljens saga, som ligger bakom namnet i gåta 14.<br />
Det förklarar hänvisningen till en 90-årig, som tydligen var en<br />
parallell myt mellan Sif och Sara (se gåta 14). Hans tabu-belagda<br />
namn hänger därför i luften i slutet som en åkallan. En raffinerad<br />
slutpoäng, vilket ger den perfekta lösningen, men utan inflytande<br />
på tolkningens systematik i allmänhet.<br />
Bilden: Backsidans kodade gåtor med antall tecken i radorna. Sannolikheten att antalet<br />
24 är en slump är < 0,01%.<br />
6
De kodade runorna i gåtorna 14-16 bildar tillsammans en fysisk ram åt texten till gåtorna 12-13, som<br />
innehåller de ovan nämnda kenningar på Valkyria och Einherjar. Ramens häftiga anspelning på<br />
kombinationer av 24 tecken (totalt 8x24), som statistisk nästan omöjligt kan vara en tillfällighet, gör<br />
antagligen tillsammans med det initierande tecknet bestående av 2x3xF ramens innehåll till en bön till<br />
gudarna, eftersom både 24 och F antagligen är symboler på Odin's heliga "Futhark". Futhark förekommer<br />
ensam så ofta i andra inskrifter, att det måste vara en invokation. Själva ramens innehåll, där också siffrorna<br />
3x24 ingår, gör antagligen därför gåtornas kenningar till en bön till gudarna om att de skal bringa hans son till<br />
Valhalla som en hjälte och Einherja - det mest uppenbara syftet bakom ett krypterad konstverk av detta slag<br />
till minne av en död son. Paralleller hitta vi både på stenar från Tjängvide och Gummarp.<br />
Tydligen kan vi också hitta 5x24 inom ramen i namn-matrisen, så vi har 8x24 inom ramen och 16x24 totalt<br />
på hela baksidan - et perfekt nummer som innehåller antalet av runor i både den nya och gamla futhark.<br />
Medan ett stort antal 24 och F inte kan vara en tillfällighet (vilket är tillräcklig säkerhet i förhållande till<br />
stenens syfte), kan 16 gånger vara slumpmässigt.<br />
Historiska sammanhang och slutsats<br />
Den imponerande stenen har karaktär av ett politiskt monument - rest under de frankiska kejsares enorma<br />
press på de nordiska länderna. Den skulle visa Varins gäster och folk att den kungliga familjen inte stod<br />
tillbaka för kejsar-riket och dettas kristna kultur, som i dessa åren hotade de hedniska nordiska kungarna -<br />
mindre än två decennier innan Ansgar reste till Birka. Att stenen också innehöll en fars desperation lästas<br />
endast av de invigda.<br />
Ett svar, som bygger på så avlägsna händelser och rapporter, kan naturligtvis aldrig vara säkert och<br />
entydigt, men den enkla grundläggande strukturen, den konsekventa systematiken, den nästan fullständiga<br />
förklaringen och det sammanhängande och förutsägbare budskapet bakom en allmänt erkänd yta av<br />
avancerad kodning ger mycket bra mening. Den avancerade, men vardagliga förklaring är utan mystik och<br />
tvetydiga budskap - och där ändras inte på språkforskarnas tolkning av orden. Ingen annan av de många<br />
publicerade lösningar uppnår en sådan konsekvens och fullständighet, och stenens självbekräftande<br />
systematik lever upp till tidens alcuinska tänkesättet.<br />
7