Om oss i Katolskt magasinet 2009/2 sid. 7-11 (.PDF) - Sankt ...
Om oss i Katolskt magasinet 2009/2 sid. 7-11 (.PDF) - Sankt ...
Om oss i Katolskt magasinet 2009/2 sid. 7-11 (.PDF) - Sankt ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
skribent som 1895 konverterade till<br />
katolska kyrkan. Bekantskapen hade<br />
in letts då Selma skrev ett tackbrev för<br />
en positiv recension av Gösta Berlings<br />
saga. Helena svarade och en livlig korrespondens<br />
började. Brevväxlingen ger<br />
<strong>oss</strong> en bild av den unga Selma Lagerlöf<br />
som en person som blir allt mer<br />
intresserad av katolicismen, som ofta<br />
kommer med invändningar men som<br />
tänker fördomsfritt och uppenbart vill<br />
skaffa sig nya insikter. Selma har<br />
förståelse för Helenas konversion: "Jag<br />
är glad att religionsbytet gör dig så<br />
lycklig. Då jag hörde dig tala om det,<br />
bortföll med ens allt det orimliga, som<br />
annars i våra ögon häftar vid katolicismen."<br />
Själv skulle hon nog dock bli<br />
"helt olycklig", skriver hon utan närmare<br />
förklaring. Men hon vill veta mer:<br />
"Låt <strong>oss</strong> träffas och prata. <strong>Om</strong> religion.<br />
Gud är mer än dikt." De diskuterar<br />
aktuella ämnen med anknytning till<br />
den katolska församlingen.<br />
Ordenssystrar hade kommit till<br />
Stockholm, vilket givit upphov till en<br />
hätsk presskampanj. Selma var<br />
upprörd: "Det är förfärligt med denna<br />
intolerans. Svenskarna har blivit<br />
hjärntvättade med avsky för katolicismen<br />
sedan födseln." Men hon reserve -<br />
rar sig också, har inte riktigt förstått<br />
klosterväsendets offertanke: en mor<br />
som uppoffrar sig för sina barn gör,<br />
tycker hon, "en insats väl så stor som<br />
dessa katolska nunnor, som uppoffrar<br />
sig för främmande människor". Den<br />
katolska tron fortsätter dock att<br />
intressera henne; den har, skriver hon,<br />
"så många goda <strong>sid</strong>or, och vi borde av<br />
den lära mycket, som vår egen religion<br />
saknar”.<br />
Under den italienska resan 1895-1896<br />
fördjupades Selmas kunskaper om<br />
katolicismen. Både hon och reskamraten<br />
Sophie Elkan var flitiga kyrkobesökare,<br />
så flitiga att det ibland väckte uppseende,<br />
som till exempel då de i Rom tackade nej<br />
till Skandinaviska föreningens berömda<br />
julfest, eftersom den krockade med en<br />
mässa, som de ville delta i. En del ögon -<br />
bryn höjdes och saken kommente rades i<br />
Afton bladet.<br />
Selma uppskattade framför allt sång en<br />
och musiken, men också liturgin: "De ha<br />
kvar här en mängd ceremonier och bruk,<br />
som är utmärkt vackra och oskyldiga<br />
med. Skada att de blivit borttagna<br />
hemma." Att hon noga följde med i mässorna<br />
visar ett långt brev till mamman<br />
från Rom påsken 1896, i vilket hon<br />
detaljerat beskriver skärtorsdagens,<br />
långfredagens, påskaftonens och påskdagens<br />
liturgier.<br />
Till Selmas intressen hörde också helgon.<br />
Hon ville skriva legender. Redan<br />
före Italienresan hade hon fått hjälp av<br />
Helena Nyblom med litteratur. I Italien<br />
köpte hon allt hon kunde komma över,<br />
från enkla turistbroschyrer till lärda<br />
vetenskapliga verk. De nydiktade, rent<br />
estetiskt inriktade legender, som blivit<br />
något av ett litterärt mode vid den här<br />
tiden tog hon avstånd från. I sina le -<br />
gender ville hon alltid utgå från en auten -<br />
tisk legend som hon sedan kunde bearbeta<br />
genom att infoga egna tankar,<br />
ibland till och med reseminnen. Resultat -<br />
et blev legender som fortfarande kan läsas<br />
också av fromma katoliker.<br />
Hösten 1895, strax efter Selmas och<br />
Sophies ankomst till Italien, började<br />
Italien sitt kolonialkrig mot Abessinien.<br />
Pacifisten Selma upprördes i sitt innersta.<br />
Lika upprörd var hon över den<br />
sociala nöd hon såg och över hur brutalt<br />
arbetarnas demonstrationer slogs<br />
ned; socialismen hade kommit till<br />
Italien. Selma var positiv till kampen<br />
för social rättvisa men kunde inte<br />
acceptera en materialistisk världsuppfattning:<br />
"Marxismen gör världen tom<br />
och trång för mig. Jag måste tro på<br />
Gud och på ett odödligt liv - annars<br />
kan jag inte dikta, och om jag inte kan<br />
dikta förtvinar jag." Hon började grubb -<br />
la över socialism kontra kristendom.<br />
Det var i den situationen som påven<br />
Leo XIII blev en idol för henne. Han<br />
protesterade offentligt mot kriget och<br />
hade i sin encyklika Rerum Novarum<br />
kultur | <strong>sid</strong>. 31<br />
presenterat ett socialt program, som<br />
gav Selma ett svar på hennes frågor.<br />
Påve Leo och hans tankar finns från<br />
och med nu med i flera av hennes berättelser.<br />
I Antikrists Mirakler låter Selma<br />
påven själv avsluta debatten om kristendom<br />
och socialism, romanens<br />
huvudtema.<br />
Boken om Antikrist, som kom<br />
1897, väckte en del uppståndelse. För<br />
Hjalmar Branting var den "en<br />
stridsskrift mot okyrklig socialism".<br />
Men Helena Nyblom jublade: "Icke den<br />
mest rättrogna och flammande catholik<br />
kunde ha lyftat Kyrkan högre än vad du<br />
”Kände manusförfattaren till att kyrkobesök,<br />
helgon och Leo XIII var viktiga inslag i Selma<br />
Lagerlöfs liv i Taormina, alltså den tid som skildras<br />
i seriens första del?”<br />
gjort i denna bok. Just så skulle Kyrkan<br />
ha talat. Är du en profet, som säger ord<br />
du inte själv vet men som Gud har skrivit<br />
dig?" skrev hon i ett brev till Selma.<br />
Selma blev något perplex och skrev till<br />
en annan väninna: "Helena tror visst att<br />
jag är katolik fast jag ej kommit till klar -<br />
het om det."<br />
Selma Lagerlöf varken var eller blev<br />
katolsk konvertit. Men hon hade inte<br />
sin tids vanliga fördomar om katolicismen,<br />
hon skaffade sig kunskaper och<br />
hon hade en i grunden positiv inställning.<br />
Man skulle önska att också detta<br />
kom till allmänhetens kännedom.<br />
Bilden av henne skulle kanske föränd -<br />
ras något.<br />
Gunnel Becker är sekreterare i Selma<br />
Lagerlöf-sällskapet.<br />
Gunnel Becker<br />
En recensionen av TV-serien finns på på<br />
Katolsk Historisk Förenings hem<strong>sid</strong>a:<br />
www. katolskhistoria.se