SNF Skog - Granskning av Holmen Skogs ... - Skogsaktivisten
SNF Skog - Granskning av Holmen Skogs ... - Skogsaktivisten
SNF Skog - Granskning av Holmen Skogs ... - Skogsaktivisten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Granskning</strong> <strong>av</strong> <strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong>s<br />
naturvårds<strong>av</strong>sättningar – <strong>av</strong> Patrik Nygren 2004<br />
Innehållsförteckning:<br />
1. Sammanfattning <strong>av</strong> resultaten och författarens kommentar.<br />
2. Bakgrund, underlag, metodik och målsättning.<br />
3. Undersökta skogar.<br />
4. Tack.<br />
5. Bilaga nr 1: <strong>Skog</strong>sstyrelsens definition <strong>av</strong> Nyckelbiotop och Objekt med<br />
naturvärden:<br />
6. Bilaga nr 2: Ytterligare skogar med höga naturvärden som<br />
<strong>av</strong>verkats/<strong>av</strong>verkningsplanerats <strong>av</strong> <strong>Holmen</strong> skog under senare år och som<br />
ligger inom 3-10km från de granskade <strong>av</strong>sättningarna:<br />
7. Bilaga nr 3: Kommentar från <strong>Holmen</strong> skog och författarens svar<br />
8. Litteratur.<br />
1. Sammanfattning <strong>av</strong> resultaten och författarens kommentar:<br />
Resultat:<br />
Totalt har 39 <strong>av</strong>satta områden granskats i fält och bedömts enligt kriterierna i kapitel 2. Inget<br />
område bedömdes hålla högsta värdeklass, klass 1 (vilket inte är förvånande i en så hårt<br />
exploaterad kustkommun som Skellefteå). Desto mer förvånande är att endast ett område höll<br />
klass 2 medan 21 st områden höll klass 3 och 18 st områden bedömdes ligga i den lägsta<br />
värdeklassen, klass 4.<br />
Den totala arealen på de 39 undersökta skogarna är ca 261ha. Av detta utgör klass 3-skogarna<br />
hela 212 ha, eller ca 81%, medan klass 4-skogarna utgör drygt 34ha eller ca 13%. Klass 2<br />
skogen utgör 15ha, eller ca 6%, <strong>av</strong> den undersökta arealen.<br />
8 st nyckelbiotoper ingick i de <strong>av</strong>satta områdena enligt författarens bedömning medan hela 16<br />
områden bedömdes vara objekt med naturvärden.<br />
För 15st <strong>av</strong> de 39 granskade skogarna bedömdes att skogar - som ägs <strong>av</strong> <strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong> och<br />
hade högre naturvärden än de som <strong>av</strong>satts - <strong>av</strong>verkats (eller <strong>av</strong>verkningsplanerats) inom 3km<br />
<strong>av</strong>stånd från dessa 15 skogar under de senaste 5 åren 1 . De <strong>av</strong>verkade skogarna bedöms som<br />
Objekt med naturvärden förutom en som var en Nyckelbiotop (enligt miljörevisorn 2 samt<br />
undertecknad).<br />
Bredvid objekt nr 16 i denna rapport – en skog utan naturvärden – fanns en skog med<br />
betydligt högre naturvärden som inte var <strong>av</strong>satt. Alldeles utanför objekt nr 23 och 24 fanns två<br />
nyckelbiotoper och två objekt med naturvärden som inte var <strong>av</strong>satta!<br />
Kommentar:<br />
1 Se nedan<br />
2 Andreas Renöfält på certifieringsbolaget SGS
<strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong> har med sina frivilliga <strong>av</strong>sättningar gjort ett betydande bidrag till naturvården i<br />
Skellefteå kommun. Flera nyckelbiotoper ingår i de <strong>av</strong>satta områdena och några <strong>av</strong> de <strong>av</strong>satta<br />
områdena håller mycket hög klass (t.ex. obj. nr 2, 4, 23 och 24) och andra är frodiga miljöer<br />
med stor utvecklingspotential. Det är glädjande att man i vissa fall tagit till rejält i storlek när<br />
möjlighet funnits trots att dagens naturvärden inte är så sällsynt höga (t.ex. obj nr 1). Den<br />
grovvuxna, gamla tallskogen på tallheden norr om Himladalsheden (obj. nr 31 och 32) är<br />
också ett positivt exempel eftersom det är en mycket sällsynt typ <strong>av</strong> skog i Skellefteå idag<br />
men som ändå inte når upp till de hårda kr<strong>av</strong>en för nyckelbiotopsklassning som idag gäller<br />
(död ved saknas helt).<br />
Det är dock anmärkningsvärt många områden, 18st, som ligger i den lägsta värdeklassen<br />
och alltså inte har några höga naturvärden idag. Dessa utgör visserligen inte mer än 34ha <strong>av</strong><br />
de 261ha <strong>av</strong>satta områden som undersökts men det är ändå anmärkningsvärt eftersom det<br />
bevisligen funnits närliggande skogar med högre naturvärden. Inom 3-10km från de <strong>av</strong>satta<br />
skogar som undersökts har <strong>SNF</strong> under de senaste åren upptäckt 7 st <strong>av</strong>verkade eller<br />
<strong>av</strong>verkningsplanerade skogar med höga naturvärden, var<strong>av</strong> två hållit nyckelbiotopsklass. (Se<br />
objektbeskrivningarna och bilaga nr 2 för mer detaljer). 3<br />
Tyvärr kan också konstateras att man missat att <strong>av</strong>sätta två nyckelbiotoper och två<br />
objekt med naturvärden som ligger alldeles utanför objekt nr 23 och 24. Dessa två områden -<br />
tillsammans med de ej <strong>av</strong>satta områdena med höga naturvärden – skulle tillsammans kunna<br />
bilda ett ca 40ha stort område <strong>av</strong> mycket hög klass.<br />
Det finns också exempel på att man <strong>av</strong>satt 10m breda kantzoner utan naturvärden som<br />
lämnats vid äldre <strong>av</strong>verkningar vilket känns ytterst tveksamt ur naturvårdsynpunkt eftersom<br />
detta borde räknas som generell hänsyn istället.<br />
2. Bakgrund, underlag och kriterier för naturvärdesbedömning:<br />
Bakgrund:<br />
Bakgrunden till denna undersökning är att skogsnäringen frivilligt <strong>av</strong>satt mycket stora<br />
skogsmarker till naturvård, men ännu finns det ingen offentlig redovisning <strong>av</strong> de <strong>av</strong>satta<br />
områdena och de har heller inte granskats i någon större omfattning <strong>av</strong> utomstående experter.<br />
Enligt miljömålet för 2010 som regeringen beslutat, Levande <strong>Skog</strong>ar, ska dessa frivilliga<br />
<strong>av</strong>sättningar omfatta minst 500 000ha över hela landet medan 400 000 ha ska ges lagligt<br />
skydd i form <strong>av</strong> främst naturreservat (320 000ha) samt naturvårds<strong>av</strong>tal och biotopskydd.<br />
Enbart i Västerbotten har skogsnäringen hittills <strong>av</strong>satt närmare 100 000ha i form <strong>av</strong> frivilliga<br />
<strong>av</strong>sättningar vars kvalitéer dock är okända för utomstående samt naturvårdsmyndigheterna.<br />
<strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong> har, tillsammans med de andra stora skogsbolagen i Sverige, FSC-certifierat sitt<br />
skogsbruk 4 . Man har därmed åtagit sig att <strong>av</strong>sätta minst 5% <strong>av</strong> sin produktiva skogsmark för<br />
naturvård (det s.k. 5%-målet) men i där ska generell naturhänsyn på hyggen - t.ex. kantzoner<br />
mot vatten, hänsynsytor (skogsdungar på uppemot 0.5ha) och evighetsträd - inte räknas in.<br />
Underlag:<br />
Under 2003 undersökte jag ett 30-tal skogar som Sveaskog <strong>av</strong>satt för naturvård 5 i<br />
Västerbotten och Norrbotten och efter upprepade förfrågningar så lämnade <strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong> ut<br />
sina kartor över <strong>av</strong>satta områden till mig under hösten 2003. Dessa kartor är i skala 1:100 000,<br />
vilket ger en bra översikt men gör en exakt fältundersökning <strong>av</strong> de <strong>av</strong>satta områdenas<br />
3 ”<strong>Granskning</strong> <strong>av</strong> FSC-hyggen 2001, 2002 och 2003” <strong>av</strong> P. Nygren.<br />
”Aktuell Status för <strong>Skog</strong>ar med Höga Naturvärden i Skellefteå kommun” <strong>av</strong> P. Nygren 2000<br />
4 för mer info om FSC –se ww.snf.se. Se även fotnot nr 5 nedan.<br />
5 ”<strong>Granskning</strong> <strong>av</strong> NO-områden 2003” <strong>av</strong> P. Nygren
<strong>av</strong>gränsningar ganska svår. Jag har använt GPS samt egna kartskisser i mindre skala för att<br />
närmare utröna de exakta <strong>av</strong>gränsningarna <strong>av</strong> de undersökta skogarna.<br />
Jag har valt att koncentrera mig på <strong>av</strong>sättningar inom min hemkommun, Skellefteå i<br />
Västerbotten, där jag efter över 10 års arbete med naturvård anser mig ha en bra överblick<br />
över det skogliga läget. Under de senaste åren har jag med finansiering <strong>av</strong> <strong>SNF</strong> genomfört ett<br />
antal granskningar <strong>av</strong> skogsbolagens naturhänsyn inom ramen för den FSC-certifiering 6 de<br />
anslutit sig till 7 . Detta gör att jag har valt att koncentrera mina undersökningar inom detta<br />
projekt till trakter där jag tidigare granskat <strong>av</strong>verkningar som utförts <strong>av</strong> <strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong> (på<br />
deras egen skog) under de senaste åren. Särskilt intressant är det naturligtvis att titta på vilka<br />
skogar som <strong>av</strong>satts i närheten <strong>av</strong> <strong>av</strong>verkningar <strong>av</strong> skogar med höga naturvärden eller t.o.m.<br />
nyckelbiotoper som utförts under de senaste 6 åren, d.v.s. under den tid <strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong> varit<br />
certifierade enligt FSC. Därför har jag bifogat uppgifter på närliggande skogar (upp till 3km<br />
bort) med höga naturvärden – <strong>av</strong>verkade eller inte <strong>av</strong>verkade – till mina beskrivningar <strong>av</strong> de<br />
<strong>av</strong>satta områdena. OBS: I bilaga nr 2 redovisas även <strong>av</strong>verkade skogar med höga naturvärden<br />
inom 3-10km från de <strong>av</strong>satta områdena som granskats i denna rapport.<br />
Kriterier för Naturvärdesbedömning:<br />
Naturvärdesbedömningen görs efter fältbesök då jag främst noterar eventuella<br />
urksogstrukturer som indikerar höga naturvärden, t.ex. flerskiktning, rikt inslag <strong>av</strong> äldre löv,<br />
brandspår (träd med brandljud, kolade stubbar etc.), varierad slutenhet, hängl<strong>av</strong>srikedom,<br />
insektsangrepp, bohål, gamla träd och döda träd (s.k. död ved).<br />
Graden <strong>av</strong> skogsbrukspåverkan undersöks och sekundärt eftersöks också signalarter och<br />
rödlistade arter som indikerar höga naturvärden 8 . Bestånd som är naturligt föryngrade, har<br />
utsatts för relativt liten påverkan <strong>av</strong> skogsbruk (T.ex. måttlig – sparsam plockhuggning t.o.m.<br />
första halvan <strong>av</strong> 1900-talet) och som har vissa tydliga urskogsstrukturer benämns<br />
urskogsartad naturskog.<br />
Storleken har också stor betydelse för områdets klassning, stora områden anses ha bättre<br />
förutsättningar att behålla och utveckla sina naturvärden framgent medan små områden ofta<br />
får problem att behålla sina naturvärden p.g.a. kanteffekter från skogsbruket i omgivningen.<br />
För vissa arter går kanteffekter så långt som 50 m in i den <strong>av</strong>satta skogen från ett närliggande<br />
hygge.<br />
Formen på det <strong>av</strong>satta området har också stor betydelse, en förhållandevis liten areal kan<br />
delvis kompenseras <strong>av</strong> att området är runt eller ligger nedsänkt och skyddat i terrängen.<br />
Dessutom kan det röra sig om ett litet, väl<strong>av</strong>gränsat område som p.g.a. sitt läge i landskapet<br />
skyddas mot kanteffekter som uttorkning, t.ex. bäckr<strong>av</strong>iner och holmar på t.ex. myrar eller i<br />
sjöar. Är det <strong>av</strong>satta området däremot långsmalt så kan stora negativa kanteffekter uppstå trots<br />
att området inte är så litet. Kanteffekter har störst betydelse för <strong>av</strong>satta områden <strong>av</strong><br />
brandrefugial karaktär, t.ex. urskogsartad gransumpskog.<br />
Boniteten 9 anses ha en stor betydelse för ett bestånds potentiella (maximala) naturvärden, en<br />
virkesrik skog med hög bonitet kan bli betydligt artrikare än en än lågproduktiv skog och<br />
6 FSC = Forest Stewardship Council<br />
7 ”<strong>Granskning</strong> <strong>av</strong> FSC-hyggen 2001, 2002 och 2003” <strong>av</strong> P. Nygren.<br />
8 Se boken ”Signalarter” <strong>av</strong> <strong>Skog</strong>sstyrelsen samt Artdatabankens hemsida för mer info.<br />
9 Bonitet är ett mått på markens virkesproducerande förmåga.
dessutom utvecklar bördigare bestånd höga naturvärden (t.ex. grova träd och grov, död ved)<br />
betydligt snabbare än lågproduktiva om de lämnas till fri utveckling.<br />
De undersökta bestånden indelas i 4 naturvärdesklasser:<br />
1. Sällsynt höga naturvärden. Stora (ca 50+ ha) områden med urskogsartad naturskog.<br />
2. Mycket höga naturvärden. Större områden (ca 10+ ha, dock ej extremt långsmala<br />
objekt) med urskogsartad naturskog eller sällsynt stora, sammanhängande områden<br />
med gammelskog och urskogsartad naturskog.<br />
3. Höga naturvärden. Mycket små områden med urskogsartad naturskog eller större,<br />
extremt långsmala områden med sådan skog. Ovanligt stora områden med<br />
gammelskog med enstaka urskogstrukturer och god potential att utveckla fler<br />
urskogsstrukturer faller också in under denna kategori.<br />
4. Vissa naturvärden. <strong>Skog</strong>ar utan urskogsstrukturer eller särskilda naturvärden.<br />
Utöver detta görs en bedömning om skogen är ett Objekt med naturvärden eller en<br />
Nyckelbiotop enligt <strong>Skog</strong>svårdsstyrelsens (SVS) metodik och definition. Se kap 5 nedan.<br />
3. Undersökta skogar.<br />
OBS: I sammanställningen nedan inkluderas även kända fall där skogar där skogar - som ägs<br />
<strong>av</strong> <strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong> och som hade högre naturvärden än de skogar som <strong>av</strong>satts - <strong>av</strong>verkats inom<br />
3km <strong>av</strong>stånd från de <strong>av</strong>satta skogarna under de senaste 5 åren. Dessutom finns i bilaga nr 2<br />
en sammanställning <strong>av</strong> <strong>av</strong>verkade skogar med höga naturvärden som låg 3-10km från de<br />
granskade, <strong>av</strong>satta skogarna. (Se kap 6)<br />
1. Harakälen:<br />
Ett drygt 100 ha stort område beläget på berget Harakälen, 184möh. <strong>Skog</strong>en ligger inom<br />
Skellefteå kommun men <strong>av</strong>gränsas söderut <strong>av</strong> gränsen mot Robertsfors kommun och<br />
privatägd skogsmark. Området domineras <strong>av</strong> parkartad hällmarkstallskog på plan eller svagt<br />
sluttande mark. Mindre delar är småblockiga. <strong>Skog</strong>en är övervägande lågproduktiv tallskog<br />
som domineras <strong>av</strong> 10-15m höga tallar som ofta är 150-200 år gamla. Bitvis förekommer minst<br />
200 åriga träd allmänt och på några <strong>av</strong> de mindre impedimentmarker (5-10m höga träd) som<br />
är insprängda i området finns enstaka flerhundraåriga, kortvuxna tallar som mäter uppemot<br />
50cm i bhd. Avverkningsstubbar förekommer mycket sparsamt, främst i form <strong>av</strong> ca 100 år<br />
gamla tallstubbar som är nästan nedbrutna och helt övervuxna. Dimensions<strong>av</strong>verkningar samt<br />
<strong>av</strong>verkning <strong>av</strong> torrträd har finkammat området för mycket länge sedan och mängden död ved<br />
är därför generellt mycket liten men det finns mindre, bördigare områden med större inslag <strong>av</strong><br />
grova träd, gran och lövträd och med spridda, färskare lågor; bl.a. i nordväst mot myren samt i<br />
en mycket stamtät, lövrik granskog i sydväst. Tallticka observerades på två gamla tallar.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Längst i norr finns en nyckelbiotop, i övrigt är området ett<br />
Objekt med naturvärden. P.g.a. <strong>av</strong> området storlek så har inventeringen en översiktlig<br />
karaktär.<br />
Åtgärdsförslag: Naturvärdesbränning <strong>av</strong> delar <strong>av</strong> området kan <strong>av</strong>sevärt höja skogens<br />
naturvärden och skynda på tillskapande <strong>av</strong> död ved. Detta innefattar givetvis inte några<br />
<strong>av</strong>verkningar.
OBS: Norr om det nu <strong>av</strong>satta området fanns ytterligare ca 8 ha skog med höga naturvärden<br />
och ovanligt grova träd vilket skulle ha utgjort ett värdefullt komplement till det nu <strong>av</strong>satta,<br />
lågproduktiva området. Tillsammans med ytterligare ca 10ha (som finns med i <strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong>s<br />
<strong>av</strong>sättning) fanns här ett 18ha stort område med höga naturvärden, var<strong>av</strong> den norra delen -<br />
med de grövsta träden - <strong>av</strong>verkades under 1999, trots att skogsbolaget informerats om<br />
skogens höga naturvärden.<br />
Den <strong>av</strong>verkade skogen bedömdes hysa höga naturvärden (klass 3) i Skellefteå kommuns<br />
inventering <strong>av</strong> skogar med höga naturvärden i Skellefteå kommun. <strong>Skog</strong>en beskrevs där som<br />
en högproduktiv, minst 150 år gammal granskog med spridda lågor i måttlig frekvens och<br />
gott om stående död ved. Rosentickor förekom allmänt i skogen och ullticka, stor aspticka och<br />
violettgrå tagell<strong>av</strong> noterades också. Tyvärr var beståndet redan då nitiskt underröjt inför<br />
<strong>av</strong>verkning vilket begränsade områdets värde.<br />
<strong>Skog</strong>en fältbesöktes <strong>av</strong> undertecknad hösten 2000 och då konstaterades att det fanns<br />
ovanligt gott om rosenticka i den halva som <strong>Holmen</strong> <strong>av</strong>satt för naturvård men att den<br />
<strong>av</strong>verkade delen innehöll klart flest grova träd.<br />
Vid ytterligare ett besök i september 2001 så konstaterades att det på hygget, som<br />
omfattar ca 5 ha, fanns minst 20 stubbar som var 50cm i diameter eller mer och de grövsta<br />
var ca 65cm i diameter på en meters höjd över marken. Många <strong>av</strong> de <strong>av</strong>verkade träden var<br />
äldre än 170 år och flera var över 200 år.<br />
2. Sydväst Storbergstjärnen:<br />
Ca 15ha granskog belägen mellan två bäckar som rinner ned till Storbergstjärnen. Västerut<br />
gränsar området mot yngre skog, österut mot hyggen. I den västra delen <strong>av</strong> området, öster om<br />
bäcken och nordväst om den lilla myren ligger kärnområdet som domineras <strong>av</strong> gammal,<br />
välsluten, fuktig grannaturskog. Där finns allmän förekomst <strong>av</strong> 150 åriga träd, grova lågor i<br />
olika nedbrytningsstadier samt stående, döda granar med insektsangrepp. I hela området finns<br />
glest spridda stubbar efter plockhuggning men de är helt övervuxna och oftast mjuka. 150-200<br />
(+) åriga träd förekommer sparsamt. De dominerande träden når knappt 20 m höjd men det<br />
finns högre träd. Gyttrad förekomst <strong>av</strong> rosentickor förekommer på några granlågor och även<br />
gränsticka, rynkskinn och gammelgransskål noterades. En måttlig förekomst <strong>av</strong> mycket<br />
gamla/döda björkar borde vara intressant för rödlistade knappnålsl<strong>av</strong>ar men endast gulnål och<br />
ärgnål noterades. Vid koordinaterna 173567, 715560 växer en ensam, mycket åldrig jätteasp<br />
(mätte över 75cm i bhd!) med pansarbark ända upp till kronan och på den växte stor aspticka.<br />
Längst i norr finns även partier med mindre död ved, främst i form <strong>av</strong> färskare lågor. Ett parti<br />
är mycket fuktigt med mer senvuxen gransumpskog med mindre död ved men gott om fertil<br />
garnl<strong>av</strong>.<br />
Bägge bäckarna är uträtade men den västra börjar återta en svag meandring och i anslutning<br />
till denna bäck finns småkuperade partier med block och kullar.<br />
I den centrala delen dominerar knappt 100-årig, relativt lövrik granskog med sparsamt inslag<br />
<strong>av</strong> äldre granar och ingen död ved. Det är plockhugget för kanske 50 år sedan, precis som<br />
kärnområdet västerut, men p.g.a. lägre beståndsålder har självgallring ännu inte inletts och<br />
ännu finns inga höga naturvärden.<br />
I nordost finns ansamlingar <strong>av</strong> lågor men i allmänhet mindre andel död ved än västerut.<br />
Den östra delen <strong>av</strong> skogen är yngre än den västra men det finns partier med god bonitet, t.ex.<br />
öster om bäcken där det bitvis ligger allmänt med färsk död ved. Här noterades trådticka. Det
finns glest med 150-200+ år gamla träd, men bitvis förekommer de spridda. Spridda,<br />
mossklädda och mjuka stubbar.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 2 för hela det <strong>av</strong>gränsade området. Den västra delen är en<br />
Nyckelbiotop, övriga området är ett Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
OBS: Längs bäcken vid hygget i öster finns ett intressant parti med 130 årig, virkesrik<br />
granskog med mindre koncentrationer med färskare, grova granlågor. De högsta träden är<br />
över 25m höga. Detta område bör lämnas som hänsynsyta vid framtida <strong>av</strong>verkningar. I söder,<br />
mellan det <strong>av</strong>satta området och skogsvägen, växer övervägande knappt 100 årig skog utan<br />
död ved, i väster dominerat <strong>av</strong> yngre tall och löv med fina koncentrationer <strong>av</strong> äldre aspar,<br />
österut mer gran.<br />
3. Hösjökläppen:<br />
Enligt <strong>Holmen</strong>s karta ska ett långsmalt, ca 3 ha stort område vara <strong>av</strong>satt mellan<br />
kraftledningsgatan och skogsvägen i nordväst-sydostlig riktning. Där finns dock endast ett<br />
område med ung plantskog men längre åt nordost, längs med kraftledningsgatan, ligger ett<br />
område med äldre skog som storleksmässigt stämmer med det som ska vara <strong>av</strong>satt. I sydost<br />
består det <strong>av</strong> ett småkuperat hällmarksområde med i huvudsak trädbevuxet impediment<br />
(gammal, klenvuxen tall) och åt nordväst dominerar yngre tallskog med spridda överståndare<br />
(150-200 år gamla) som delvis är gallrad för kanske 10 år sedan. Närmare vägen finns endast<br />
enstaka tallöverståndare men denna del är inte med i <strong>av</strong>sättningen. Västerut vidtar ungskog,<br />
liksom åt sydost.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Svag utvecklingspotential. Märklig <strong>av</strong>sättning.<br />
Åtgärdsförslag: Upphäv denna <strong>av</strong>sättning och <strong>av</strong>sätt istället t.ex. de <strong>av</strong>verkningsplanerade<br />
områdena kring område nr 9 i denna rapport.<br />
OBS: De <strong>av</strong>verkningsplanerade områdena kring område nr 9 har högre naturvärden – se<br />
objekt nr 9 nedan.<br />
4. Norr om Svensmyrberget:<br />
Ett ca två ha stort område som <strong>av</strong>gränsas <strong>av</strong> hyggen och yngre skog. I den västra delen finns<br />
två, ca 5m djupa bäckr<strong>av</strong>iner där en mycket frodig granskog har börjat utvecklas till<br />
urskogsartad naturskog. De högsta träden når ca 25m höjd och de grövsta är uppemot 60cm i<br />
bhd. Det ligger rikligt med färskare död ved (som troligen blåst ut efter att det stora hygget<br />
västerut togs upp) samt sparsamt med några decennier gamla granlågor. Många lågor är grova<br />
och på en äldre sådan noterades rynkskinn och rosentickor. En sparsam förekomst <strong>av</strong> grova,<br />
mjuka och mosstäckta stubbar visar att området plockhuggits för några decennier sedan. Öster<br />
om r<strong>av</strong>inerna sjunker boniteten och kanteffekten <strong>av</strong> hygget i väster minskar och här är<br />
beståndet betydligt tätare p.g.a. att självgallringen bara börjat. Förekomsten <strong>av</strong> död ved är<br />
därför mer sparsam och består övervägande <strong>av</strong> färska och klenare lågor. Spridda tallar mäter<br />
uppemot 55cm i bhd och det finns enstaka grova och gamla aspar och sälgar. Inga träd är<br />
äldre än ca 150 år.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Nyckelbiotop.
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
OBS: Söder om vägen, mellan detta objekt och objekt nr 5 (nedan) fanns ett smalt spänne<br />
med 1ha skog som <strong>av</strong>verkades 2001. Här fanns möjlighet att sammanbinda objekt nr 4 och 5<br />
till ett större område. <strong>Skog</strong>en som <strong>av</strong>verkades var en tämligen senvuxen gammal granskog<br />
med inslag <strong>av</strong> tall och björk på bitvis blockig mark. Påfallande många <strong>av</strong> granarna var<br />
rötskadade. Flera gamla tallar förekom liksom några grova björkar. I västra delen <strong>av</strong><br />
beståndet fanns spridda rotvältor, troligen träd som blåst ut när det gamla hygget västerut<br />
togs upp.<br />
5. Svensmyrberget – del 1:<br />
Ca 3ha på Svensmyrbergets högre delar. Området består dels <strong>av</strong> hällmarkstallskog i norr och<br />
nordost, dels låg - medelproduktiv barrskog. Förstnämnda domineras <strong>av</strong> 150-200 åriga tallar,<br />
10-12m höga och vissa partier är att betrakta som trädbevuxna impediment med trädhöjder på<br />
5-10m. Barrskogen i de centrala delarna domineras <strong>av</strong> 15 (+) m höga tallar som är ca 150 år<br />
gamla, enstaka exemplar är ca 250 år gamla. Marken är bitvis småblockig och det ligger<br />
måttligt med lågor <strong>av</strong> gran och tall, främst klenare och uttorkade exemplar. Vedticka<br />
noterades. Granen utgör huvuddelen <strong>av</strong> skiktningen. Gamla <strong>av</strong>verkningsstubbar förekommer<br />
mycket sparsamt och t.o.m. tallstubbarna är mjuka och delvis övervuxna vilket tyder på att<br />
det var närmare 100 år sedan någon <strong>av</strong>verkning förekom i området. Detta märks dock inte på<br />
skogen, som ännu hyser måttliga urskogsstrukturer. Kanske är området kraftigt påverkat för<br />
mycket länge sedan <strong>av</strong> en brand eller dimensions<strong>av</strong>verkning.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Naturvärdesbränning utan <strong>av</strong>verkning.<br />
OBS: Åt sydost vidtar ca 130 årig, flerskiktad granskog utanför <strong>av</strong>gränsningen där 10-15m<br />
höga granar dominerar. Denna skog är nyligen underröjd och snitslad för <strong>av</strong>verkning. Här<br />
finns enstaka gamla träd (granar över 150 år) och sparsamt med död ved. Mellan<br />
Svensmyrberget och Tjärnmyrberget, öster om vägen vid foten <strong>av</strong> Tjärnmyrberget, <strong>av</strong>verkades<br />
närmare 10ha skog under 2001. Enstaka riktigt åldriga granar förekom samt en del grova<br />
tallar och granar. Beståndet påminde troligen om den nu underröjda skogen ovan. Här fanns<br />
möjlighet att kraftigt utöka storleken på objekt nr 5 och därmed höja dess framtida<br />
naturvärden.<br />
6. Svensmyrberget – del 2:<br />
Det <strong>av</strong>satta delområdet i sydost utgörs <strong>av</strong> ca 1ha med hällmarkstallskog som domineras <strong>av</strong> ca<br />
12n höga tallar där många är 150-200 år gamla. Det finns en liten ansamling <strong>av</strong> tallågor men<br />
beståndet är tämligen enskiktat. Den ca 130 åriga, välslutna granskogen mellan detta objekt<br />
och delområdet uppe på berget är underröjt för <strong>av</strong>verkning.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4.<br />
Åtgärdsförslag: Naturvärdesbränning utan <strong>av</strong>verkning.<br />
OBS: 2002 <strong>av</strong>verkade <strong>Holmen</strong> en skog på ca 7ha ca 1.5 km sydväst om objekt nr 6 som hade<br />
högre naturvärden än objekt nr 6. Det var en ca 130årig, välsluten och grandominerad skog<br />
med inslag <strong>av</strong> grov tall och glest utställda ca 150åriga granar. Måttligt med garnl<strong>av</strong> förekom<br />
och skogen var gallrad för några decennier sedan.
Större delen <strong>av</strong> skogen innehöll sparsamt med död ved men två större ansamlingar <strong>av</strong><br />
lågor förekom, dels vid bäcken och dels i den centrala delen vid vägen. Bitvis fanns samtliga<br />
nedbrytningsstadier representerade. Rottickan dominerade men även rosentickor, harticka<br />
och granticka förekom. På levande gammelgranar växte gammelgransskål, och i S.V fanns<br />
två grova rotvältor <strong>av</strong> tall på fuktig mark där ullticka, stjärntagging, gullticka och<br />
timmerticka påträffades. Spår efter tretåig hackspett och andra hackspettar observerades.<br />
Beståndet bedömdes som ett starkt ”Objekt med naturvärden” enligt SVS definition.<br />
7. Väster om Storberget:<br />
Mellan två bäckar som rinner ned mot Storbergstjärnen, direkt sydost om skogsbilvägen, så är<br />
knappt 10 ha <strong>av</strong>satt med ca 130 årig granskog som är välsluten och fuktig. Spridda granar är<br />
ca 150 år gamla, enstaka uppåt 200 år eller mer. Bitvis förekommer spridda björkar, enstaka<br />
är mycket gamla. Fertil garnl<strong>av</strong> förekommer. Självgallring har börjat men ännu förekommer<br />
död ved i begränsad omfattning (färska granlågor) men i den centrala delen <strong>av</strong> området finns<br />
frodvuxna partier (Grövsta gran 55cm bhd!) med uppemot ca 25m höga granar och allmänt<br />
med grova granlågor där en del har legat några decennier. I detta parti noterades kötticka och<br />
rosentickor. Ett annat fint parti är längs bäcken väster, där finns måttligt med 150-200 åriga<br />
granar samt hyfsat med färskare död ved.<br />
Österut fanns även ett sparsamt inslag <strong>av</strong> tallöverståndare, 130-150+ år gamla och<br />
uppemot 60cm i bhd. Enstaka gammelaspar och några gammelsälgar noterades i områdets<br />
centrala delar, en <strong>av</strong> de sistnämnda var draperad i lungl<strong>av</strong>. Gammelgransskål förekommer<br />
också. Grova <strong>av</strong>verkningsstubbar förekommer spridda i området, de är mosstäckta och oftast<br />
mjuka vilket indikerar att det var ca 50 år sedan man plockhögg i området.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. I den centrala delen finns en mindre Nyckelbiotop, i övrigt<br />
är skogen att betrakta som ett Objekt med naturvärden. OBS: den södra delen samt det lilla<br />
delområdet söderut är inte undersökt.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
8. Nordost Hösjöälven:<br />
Söder om skogsbilvägen ligger ett mindre, <strong>av</strong>satt område på ca 6 ha som omges <strong>av</strong> myrar och<br />
hyggen. I den västra delen växer spridda, ca 15m höga, ca 200 år gamla och relativt grova<br />
tallar i en gles skog med viss skiktning med tall, björk och gran. Bukettbjörkar förekommer.<br />
Avverkningsstubbar är gamla och är troligen spår <strong>av</strong> gamla dimensions<strong>av</strong>verkningar och<br />
torrakehuggningar. Det finns sparsamt med torrträd samt enstaka partier med färskare lågor <strong>av</strong><br />
gran, tall eller björk. Enstaka granar är 150-200 år gamla. I sydöst finns grandominerade, mer<br />
välslutna partier med en del färsk död ved (mest björk). Här växer flera 150-200 åriga tallar<br />
med högt anlagda, skruva brandspår (blixtnedslag?). Det finns även sparsamt med tallar med<br />
ärr i stammarna som ser ut som övervallade brandljud, en <strong>av</strong> dessa tallar var bara drygt 100 år<br />
gammal. En grov, gammal björk hade också ett misstänkt övervallat brandljud. Angrepp <strong>av</strong><br />
klibbticka på stående tall noterades.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling eller naturvärdesbränning.<br />
OBS: Åt nordväst, mellan bäcken och skogsvägen, ligger ett litet parti med knappt 100 årig,<br />
vildvuxen granskog med hyfsat lövinslag. Här finns glest med färskare lågor samt spridda,
grova, mosstäckta <strong>av</strong>verkningstubbar. Uppe vid vägen växer flera äldre, grova aspar. Är<br />
detta parti med i <strong>av</strong>sättningen?<br />
9. Söder om Rävasjön:<br />
Totalt ca 3ha. Åt nordväst från vändplanen, längs Pottjärnbäcken, är ca 20m på bägge sidor<br />
om bäcken <strong>av</strong>satt. Österut vidtar ett smalt hygge, i övrigt omges skogen <strong>av</strong> myr. <strong>Skog</strong>en är en<br />
blöt, lågproduktiv sumpskog som domineras <strong>av</strong> 10-12m höga granar och tallar samt en del<br />
gamla björkar. Både tallar och granar som är något äldre än 150 år förekommer allmänt.<br />
Gammelgransskål noterades på en gammal gran och det ligger glest utströdda lågor på<br />
marken där björn- och vitmossa dominerar tillsammans med hjortron. Vattenhål öppnar sig<br />
här och där. Längs myrkanten förekommer bitvis rikligt med torrträd. Myren är odikad.<br />
Två små myrholmar västerut ingår också, de är endast ca 20 kvadratmeter stora och är<br />
bevuxna med ca 10m hög tallskog. På den ena holmen dominerar 150-åriga träd, på den andra<br />
finns inslag <strong>av</strong> ca 200-årig tall. Är detta produktiv skogsmark?<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling. Notera: Avgränsningarna förefaller bristfälliga, och de<br />
planerade <strong>av</strong>verkningarna (se nedan) kommer att minska naturvärdena i de <strong>av</strong>satta<br />
områdena. Den <strong>av</strong>verkningsplanerade skogsudden väst-sydväst om Rävasjön borde <strong>av</strong>sättas<br />
tillsammans med den blockiga åsen sydost om sjön och branten öster om sjön. Dessa<br />
områden omfattar bara några ha, och borde t.ex. kunna ersätta den märkliga <strong>av</strong>sättningen<br />
uppe på Hösjökläppen (område nr 3 i denna rapport) som idag saknar naturvärden.<br />
OBS: Åt nordost från vändplanen finns ca 0.5 ha med likadan skog - Objekt med<br />
Naturvärden - som i det <strong>av</strong>satta området längs bäcken men något högre bonitet (drygt 15m<br />
trädhöjder). Det lämnades vid en <strong>av</strong>verkning för kanske tio år sedan. Även här växte<br />
gammelgransskål. Detta område är inte <strong>av</strong>satt men är för litet för att räknas in i 5%<br />
skogarna? Nu är det <strong>av</strong>verkningsplanerat!<br />
Åt nordväst från detta område, ett stenkast ut på contortaplantagen på det ca tio år gamla<br />
hygget, ligger en långsmal ås med drygt 150 åriga tallar spridda. De äldsta tallarna har ca<br />
200 år på nacken. Det ligger solexponerade lågor glest utströdda på mycket blockig mark i<br />
den ganska branta sydvästsluttningen. Detta område är underröjt och <strong>av</strong>verkningsplanerat.<br />
Uppe på berget ligger ett mycket fint trädbevuxet hällmarksimpediment med 200-250 år<br />
gamla tallar. Sluttningen ned mot Rävasjön är mycket brant och där växer grova 150-200+<br />
åriga tallar.<br />
Väst-sydväst om Rävasjön ligger en mäktig tallås på en skogsudde ute på myren. Den är<br />
delvis bevuxen med relativt grov tall, 15+ m höga och ca 150 år gamla, de äldsta är ca 200<br />
år gamla. Detta område är underröjt för <strong>av</strong>verkning denna sommar, ända fram till några<br />
meter från myren söderut och åt sydväst. Österut blir en mycket blöt barrsumpskog lämnad,<br />
troligen trädbevuxet impediment, med ca 10m höga träd. Här finns inslag <strong>av</strong> gammal,<br />
klenvuxen gran med gammelgransskål samt relativt grov men lågvuxen tall i minst 200 års<br />
ålder.<br />
10. Öster om Hösjökläpparna:
Totalt ca 2ha. Längs den lilla Pottjärnbäcken samt kring några små myrar är 10-15m breda<br />
kantzoner <strong>av</strong>satta. Mot rågången österut är ca 0.5ha <strong>av</strong>satt. Samtliga områden innehåller blöt,<br />
talldominerad sumpskog med allmänt med ca 10-12m höga och 100-150+ år gamla tallar,<br />
bitvis är de ca 200 år. Bitvis förekommer både grova och klenare tallågor med violmussling<br />
men generellt är tillgången på död ved närmast obefintlig. Myrarna är odikade och alla<br />
omkringliggandeskog är <strong>av</strong>verkad och ersatt med contortaplantager. Enstaka grova aspar är<br />
lämnade på hyggena.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Begränsad utvecklingspotential..<br />
Åtgärdsförslag: Dessa <strong>av</strong>sättningar borde inte ingå i 5% målet utan betraktas som<br />
naturhänsyn (kantzoner och småbiotoper) lämnad vid <strong>av</strong>verkning.<br />
OBS: De <strong>av</strong>verkningsplanerade områdena kring område nr 9 har högre naturvärden – se<br />
objekt nr 9 ovan.<br />
11. Ormberget:<br />
I Ormbergets branta sydvästsluttning är ett långsmalt område på ca 3ha lämnat vid omfattande<br />
<strong>av</strong>verkningar för ca 25 år sedan. Området är ca 600m långt men endast 50m brett och<br />
domineras i den nordvästra och centrala delen <strong>av</strong> mycket blockrika marker som troligen inte<br />
går att <strong>av</strong>verka. Insprängt i detta finns också småkuperade partier med glest utströdda<br />
stenblock. I de blockrika partierna breder en mossmatta ut sig, i övriga delar finns det mer<br />
blåbärsris. <strong>Skog</strong>en är påfallande högvuxen trots det kärva underlaget och i den centrala och<br />
nordvästra delen finns en allmän förekomst <strong>av</strong> 150-200 åriga tallar som är klart över 20m<br />
höga och bitvis även grova granar i samma ålder. Solexponerade vindfällen ligger spridda i<br />
skogen med en koncentration efter den västra kanten mot ungskogen. Tallar med skador efter<br />
blixtnedslag förekommer i ovanligt hög frekvens. Det finns även ett ganska stort inslag <strong>av</strong><br />
äldre asp och björk. Inga sentida ingrepp noterades förutom en gammal underröjning. Gamla,<br />
grova stubbar och kvarlämnade stockdelar från dimensions<strong>av</strong>verkningar förekommer allmänt.<br />
<strong>Skog</strong>ens naturvärden minskar påtagligt i sydost där skogen blir mer grandominerad och<br />
inslaget <strong>av</strong> gamla träd (150+ år) minskar kraftigt. Samtidigt är detta parti betydligt mer<br />
välslutet och har potential att producera en hel del död ved framöver.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
12. Öster om Ormberget:<br />
En karg, lågproduktiv barrskog - ca 2ha stor och omgiven <strong>av</strong> ungskogar - i en småkuperad<br />
nordsluttning. <strong>Skog</strong>en domineras <strong>av</strong> 150-200 år gamla tallar (10-15m höga) och bitvis<br />
förekommer 200 åriga träd allmänt. Några gamla sälgar noterades, på en <strong>av</strong> dem växte<br />
lungl<strong>av</strong>. Det finns en mycket gammal asp och på den växte stor aspticka. Bitvis förekommer<br />
glest spridda torrträd men i allmänhet finns det lite död ved i form <strong>av</strong> enstaka lågor och<br />
torrträd. <strong>Skog</strong>en förefaller helt orörd efter dimensions<strong>av</strong>verkningarna samt <strong>av</strong>verkningar <strong>av</strong><br />
torrträd.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.
13. Häggnäsbäcken – södra delen:<br />
Ca 300 m <strong>av</strong> Häggnäsbäcken är <strong>av</strong>satt. Totalt ca 1.5ha. S.O om skogsbilvägen rör det sig om<br />
ca 10m på bägge sidor bäcken med en liten utvidgning ca 50m från vägen. Den smalare delen<br />
är egentligen en kantzon som lämnats vid sentida gallring söderut samt en äldre<br />
slut<strong>av</strong>verkning norröver. Det rör sig om en naturligt meandrande bäck med frodig högörtflora<br />
med bl.a. ormbär, flädervänderot, älggräs och meterhöga ormbunkar. Lövinslaget är<br />
imponerande stort med gråal, sälg, rönn, hägg och björk samt en del gran. Död ved<br />
förekommer allmänt, främst lövträd men även granlågor. Den lilla utvidgningen längre in<br />
innefattar ca 0.5ha med flerskiktad grandominerad barrskog med spridda 150 (+) år gamla<br />
granar och en måttlig förekomst <strong>av</strong> stående döda granar med insektangrepp samt enstaka<br />
granlågor. Längs bäcken finns även ett trädbevuxet kärr med ett yngre gråalbestånd som snart<br />
kommer att börja självgallra. Detta är också med i <strong>av</strong>sättningen. I kanten <strong>av</strong> det växer<br />
högvuxen fjälltolta.<br />
Norr om vägen växer ogallrad, lövrik granskog med högörtflora. Inslaget <strong>av</strong> stående och<br />
liggande, döda träd är ännu måttligt.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförlag: Fri utveckling.<br />
14. Häggnäsbäcken – centrala delen:<br />
Ca 10ha. En bäckr<strong>av</strong>in med mycket frodig granskog. 25m höga träd förekommer allmänt och<br />
de högsta är ca 30m. Den grövsta granen mätte över 55cm i bhd. <strong>Skog</strong>en är oskött sedan sista<br />
plockhuggningen för några decennier sedan och har börjat utveckla viss urskogskaraktär;<br />
bitvis förekommer ansamlingar <strong>av</strong> grova, färskare lågor och stående döda träd. Ullticka och<br />
granticka förekommer på död ved. Grov, äldre asp förekommer i koncentrationer i utkanten<br />
<strong>av</strong> det <strong>av</strong>satta området, ofta ca 50m ifrån r<strong>av</strong>inen men även i det <strong>av</strong>satta området t.ex. där det<br />
möter odlingsmarken. I sistnämnda parti finns ett imponerande bestånd <strong>av</strong> mycket högvuxen<br />
nordisk stormhatt och i r<strong>av</strong>inen växer fjälltolta på flera platser.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Stor utvecklingspotential. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförlag: Fri utveckling.<br />
15. Hällfors:<br />
Totalt ca 1ha. Vid Lillån ligger en igenväxande, f.d. odlingsmark. <strong>Holmen</strong> äger en mindre del,<br />
ned mot ån i sydost. Här växer en ung, lövrik blandskog som till största delen domineras <strong>av</strong><br />
björkar yngre än 50 år. Det finns en ansamling <strong>av</strong> bäverfällda stammar som sedan kapats i<br />
bitar med motorsåg och lämnats kvar.<br />
Dessutom har man <strong>av</strong>satt kantzoner längs med ån. Här växer lövrik, mycket stamtät granskog<br />
yngre än 50 år på en 10-talet meter bred remsa mellan ån och periodvis översvämmade<br />
kärrpartier.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Svag utvecklingspotential. Märklig <strong>av</strong>sättning.<br />
Åtgärdsförslag: Kantzonerna ska ingå i den generella naturhänsynen i och inte i 5%<br />
skogarna. Upphäv denna <strong>av</strong>sättning och <strong>av</strong>sätt istället t.ex. skogen som ligger mellan skog nr<br />
15 och Lillån och som beskrivs nedan.
OBS: I januari 1999 <strong>av</strong>verkade <strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong> ett närliggande bestånd med högre naturvärden<br />
än obj. nr 15, beläget ca 2.5 km nord-nordväst om obj. nr 15. Stora delar <strong>av</strong> beståndet var<br />
lågproduktivt men gammalt; 150 åriga tallar förekom allmänt och det fanns fina partier med<br />
flerskiktad hällmarkstallskog med många över 200 år gamla tallar. Flera 200 åriga träd<br />
<strong>av</strong>verkades, den äldsta var 248 år. Beståndet var ingen nyckelbiotop men ett Objekt med<br />
naturvärden och det hade betydligt högre naturvärden än objekt nr 15 som <strong>av</strong>satts för<br />
naturvård.<br />
16. Öster om Hällfors:<br />
Det <strong>av</strong>satta området består <strong>av</strong> ca 4 ha med trädbevuxen myr som dikats kraftigt och idag<br />
dominerar en gles, enskiktad tallskog med 10-15m höga träd. Endast enstaka träd är över 150<br />
år, bl.a. en ansamling <strong>av</strong> några 250 åriga tallar där en hade ett bohål. Det finns ingen död ved.<br />
I den södra delen, t.ex. 716675, 172396 märks en övergång mot skogsområdet som beskrivs<br />
nedan:<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Svag utvecklingspotential. Märklig <strong>av</strong>sättning.<br />
Åtgärdsförslag: Upphäv denna <strong>av</strong>sättning och <strong>av</strong>sätt istället t.ex. skogen som ligger mellan<br />
skog nr 15 och Lillån och som beskrivs nedan.<br />
OBS: Omedelbart söder och sydost om det <strong>av</strong>satta området, finns ca 3 ha skog med betydligt<br />
högre naturvärden. Denna skog ligger mellan det <strong>av</strong>satta området och Lillån. Det är en<br />
välsluten, flerskiktad och virkesrik barrskog med spridda granar och tallar som är ca 150 år<br />
gamla. Flera tallar är grova och de grövsta mäter över 55cm i bhd. Det finns gott om<br />
hängl<strong>av</strong>ar och violettgrå tagell<strong>av</strong> noterades. Torrträd och lågor förekommer sparsamt men<br />
ned mot ån finns en del ansamlingar <strong>av</strong> lågor i olika nedbrytningsstadier. <strong>Skog</strong>en har fått<br />
växa helt ostört under flera decennier, förutom ett mindre parti nere vid ån som plockhuggits<br />
för kanske 20 år sedan. <strong>Skog</strong>en har redan idag höga naturvärden i form <strong>av</strong> grova träd,<br />
flerskiktning och rikedom på hängl<strong>av</strong>ar samt en del död ved och dessa naturvärden kommer<br />
snabbt att öka om den <strong>av</strong>sätts till fri utveckling, eftersom boniteten är hög. En stig går igenom<br />
delar <strong>av</strong> skogen. Exempel på GPS-koordinater for området: 716674, 172413, 716664,<br />
172408, 716669, 172399, 716674, 172391, 716663, 172400. Bedömning: Objekt med<br />
naturvärden.<br />
17. Söder om Dalforsberget:<br />
Ett område på ca 5 ha storlek som ligger mellan skogsbilvägen (norrut) och ett hygge<br />
(söderut). Åt nordväst gränsar det mot en myr. Området har tidigare varit en trädbevuxen myr<br />
där höjden på de dominerande träd, p.g.a. omfattande dikningar, ökat från 5-8m till 10-15m.<br />
Tall dominerar beståndet och särskilt i den västra delen finns partier med viss skiktning och<br />
allmän förekomst <strong>av</strong> 200-300 år gamla träd. De flesta är klenstammiga men en del mäter<br />
uppemot 40cm i bhd. Död ved förekommer sparsamt i form <strong>av</strong> klena torrträd och lågor.<br />
Österut så minskar successivt inslaget <strong>av</strong> tallar som är 200 år eller äldre och i den centrala<br />
delen finns tämligen enskiktade och mycket klenstammiga partier. Längst österut<br />
observerades inga tallar äldre än 150 år. Däremot förekommer ytterst klenstammiga granar i<br />
150-200+ års ålder ganska allmänt i denna del och gammelgransskål noterades.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden. Naturvärdena är knutna till de<br />
gamla, senvuxna träden men svag utvecklingspotential p.g.a. områdets låga bonitet och lilla<br />
storlek samt att det omges <strong>av</strong> hyggen.
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
18. Dalfors:<br />
Totalt ca 5ha. Kring de gamla odlingsmarkerna, som ännu är öppna, har man <strong>av</strong>satt några ha<br />
skog kring Lillån. Vid 172144, 716839, har man <strong>av</strong>satt en ca 10 m bred kantzon med ung,<br />
frodvuxen och lövrik tallskog på gammal odlingsmark. På den östra sidan ån är en lika bred<br />
kantzon lämnad vid en ca 7 år gammal <strong>av</strong>verkning. Norr om den gamla odlingsmarken och<br />
söder om Lillån växer en enskiktad, frodvuxen och ung tallskog. Längst västerut, längs<br />
gränsen mot ej <strong>av</strong>satt skog, växer några ca 100 åriga tallar som mäter 55cm i bhd. <strong>Skog</strong>en är<br />
delvis underröjd för kanske 10 år sedan. Utanför det <strong>av</strong>satta området finns flera grova tallar,<br />
där är skogen underröjd för kanske 1 år sedan och tydligen <strong>av</strong>verkningsplanerad. Det finns en<br />
bro över ån samt en stig till den gamla odlingsmarken, där lämningar <strong>av</strong> byggnaderna ännu<br />
finns kvar. Söder om odlingsmarken växer gles, 50-80 årig skog, på bägge sidor om Lillån.<br />
Marken är täckt <strong>av</strong> gräs och blommor och här har troligen bedrivits slåtter.<br />
Lillån rinner vidare åt sydost, och på den norra sidan, där man äger marken, har holmen vid<br />
en äldre <strong>av</strong>verkning lämnat en kantzon på i genomsnitt ca 15-20m (uppskattat på karta) längs<br />
en ca 1.5 km lång sträcka <strong>av</strong> ån. De sista 500 meterna breddas <strong>av</strong>sättningen till ca 50m och<br />
består inte <strong>av</strong> gammal hyggeshänsyn. Dessa kantzoner har inte fältbesökts.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Svag utvecklingspotential. Märklig <strong>av</strong>sättning.<br />
Åtgärdsförslag: Stora delar <strong>av</strong> denna <strong>av</strong>sättning är kantzoner som lämnats vid äldre<br />
<strong>av</strong>verkningar – sådan hänsyn ska inte räknas med i de (minst) 5% <strong>av</strong> <strong>Holmen</strong>s produktiva<br />
skogsmark som ska <strong>av</strong>sättas enligt FSC. Upphäv denna <strong>av</strong>sättning och <strong>av</strong>sätt istället t.ex.<br />
skogen som ligger mellan skog nr 15 och Lillån och som beskrivs tillsammans med skog nr<br />
15 ovan.<br />
OBS: Ca 1.5 km nordost om detta område fanns en skog med betydligt högre naturvärden<br />
som <strong>av</strong>verkades 1999 – se objekt nr 15.<br />
19. Orrmyran:<br />
Totalt ca 0.75ha. Två små myrholmar är <strong>av</strong>satta ute på Orrmyran. Den största är på ca 50 x<br />
50meter och är bevuxen med lågproduktiv barrskog. I de centrala delarna finns 100-150 år<br />
gamla tallar som mäter uppemot 30cm i bhd men överlag är skogen mycket klenvuxen och<br />
saknar död ved eller gamla träd.<br />
Den andra holmen ligger längre norrut och är ännu mindre, ca 30 x 30m, och boniteten är<br />
mycket låg, trädhöjder på ca 10m dominerar, de högsta når 10-15m. Gamla träd och död ved<br />
saknas helt.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Svag utvecklingspotential p.g.a. låg bonitet.<br />
Åtgärdsförslag: Man har <strong>av</strong>satt små myrholmar utan naturvärden som dessutom alltid ska<br />
lämnas som generell hänsyn i form <strong>av</strong> hänsynsytor i skogsbruket! Upphäv denna <strong>av</strong>sättning<br />
och <strong>av</strong>sätt istället skogar med större chanser att utveckla höga naturvärden.<br />
OBS: Ca 1 km nordost om detta område fanns en skog med betydligt högre naturvärden som<br />
<strong>av</strong>verkades 2001 – se objekt nr 23 nedan.
20. Väster om Orrmyran:<br />
Totalt ca 3ha. Längs den uträtade bäcken från Orrmyran finns en ca 10m bred kantzon på<br />
bägge sidor om bäcken med skog, som längre från bäcken övergår i trädbevuxen myr. Det är<br />
gran, tall och björk som är ca 15m som högst och yngre än 100 år. Död ved och gamla träd<br />
saknas förutom enstaka äldre granar.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Svag utvecklingspotential. Märklig <strong>av</strong>sättning.<br />
Åtgärdsförslag: Man har <strong>av</strong>satt kantzoner utan naturvärden som dessutom alltid ska lämnas<br />
som generell hänsyn! Upphäv denna <strong>av</strong>sättning och <strong>av</strong>sätt istället skogar med större chanser<br />
att utveckla höga naturvärden.<br />
OBS: Ca 1.5 km nordost om detta område fanns en skog med betydligt högre naturvärden<br />
som <strong>av</strong>verkades 2001 – se objekt nr 23 nedan.<br />
21. Norr om Nilsmyrliden, öster om vägen:<br />
Totalt utgör området ca 10ha produktiv skogsmark. Närmast vägen finns ett ca 2ha stort<br />
område med lövrik barrskog. De dominerande träden är 15-18m höga och drygt 100 år gamla.<br />
Beståndet är flerskiktat, välslutet men också luckigt med några mindre ansamlingar <strong>av</strong> lågor.<br />
Dessa är ofta uttorkade men i olika nedbrytningsstadier. Triviala arter som knöl-, viol-, granoch<br />
sotticka noterades. Garnl<strong>av</strong> är ganska vanligt och detsamma gäller för äldre aspar och<br />
björkar; två aspar mätte ca 60cm i bhd vardera och var murkna. På den ena växte skinnl<strong>av</strong><br />
rikligt. En ensam jättesälg mätte hela 80cm i bhd och var helt draperad i lungl<strong>av</strong>. Även<br />
bårdl<strong>av</strong> växte ymnigt på den skrovliga jättestammen som var fullt vital med gott om<br />
lövbärande grenar. Beståndet är plockhugget för minst 50 år sedan och underröjt för kanske<br />
10 år sedan.<br />
<strong>Skog</strong>en i resten <strong>av</strong> <strong>av</strong>sättningen omfattar ca 8 ha och har en helt annan karaktär, boniteten är<br />
<strong>av</strong>sevärt lägre än närmast vägen och de dominerande träden är ofta under 10m. Granarna når<br />
ofta endast drygt 5m höjd och är mycket klenstammiga. Liksom vid vägen är det tämligen<br />
lövrikt men också stamtätt med tät underväxt som kommit upp efter en ganska hård<br />
plockhuggning för över 50 år sedan. Bitvis dominerar ca 100 årig, klenvuxen tall och bitvis<br />
förekommer spridda, över 150 år gamla granar var<strong>av</strong> flera är över 200 år gamla. Trots denna<br />
ålder är de inte mer än 1.5-2dm i bhd. Gammelgransskål förekommer, liksom rikligt med<br />
manl<strong>av</strong>. Några tallöverståndare var närmare 15m höga och 2-300 år gamla. Det finns ingen<br />
död ved.<br />
Vid 171232, 717432 är en trädbevuxen myr <strong>av</strong>satt; den är glest bevuxen med klenstammiga<br />
tallar som är under 10m höga. Mellan myren och den dikade bäcken som utgör gränsen<br />
söderut växer knappt 100 årig, ca 15m hög granskog utan naturvärden.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Det mindre området vid vägen är en nyckelbiotop. Resten<br />
<strong>av</strong> skogen har vissa naturvärden knutna till de gamla, senvuxna träden men potentialen att<br />
utveckla höga naturvärden är låg p.g.a. den mycket låga boniteten. Bitvis består det <strong>av</strong>satta<br />
området <strong>av</strong> 5-10m höga skog som delvis är att betrakta som trädbevuxen myr.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling<br />
22. Norr om Nilsmyrliden, väster om vägen:
Ca två ha med extremt klenvuxen och lågproduktiv barrskog. Norrut dominerar klenstammiga<br />
tallar, 10-12m och 100-150 år. I övrigt är skogen grandominerad med träd som är 5-10m höga<br />
och 100-150 åriga individer är ganska vanligt förekommande men de mäter bara 10cm i bhd<br />
eller mindre. Jag kunde nå runt en över 70 år gammal gran med handen… Det finns ingen död<br />
ved. Närmast bäcken västerut ökar boniteten och lövinslaget men det området är inte med i<br />
<strong>av</strong>sättningen.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Mycket svag utvecklingspotential p.g.a. extremt låg<br />
bonitet. Märklig <strong>av</strong>sättning.<br />
Åtgärdsförslag: Upphäv snarast denna <strong>av</strong>sättning och <strong>av</strong>sätt istället mer produktiv skog med<br />
rimliga chanser att utveckla naturvärden framgent.<br />
23. Öster om Kniptjärnbäcken, del 1:<br />
Ett område på ca 6ha söder om en myr. En mycket genuint urskogsartad grannaturskog med<br />
mycket sparsam förekomst <strong>av</strong> gamla <strong>av</strong>verkningsstubbar som är nästan nedbrutna och helt<br />
övervuxna. Boniteten växlar mellan låg längst i norr till hög längst västerut. Grova lågor<br />
ligger spridda i skogen, bitvis i lager på varandra och i samtliga nedbrytningsstadier.<br />
Rosentickor, ullticka, rynkskinn, doftskinn, stjärntagging och blodticka förekommer, liksom<br />
rikligt med fertil garnl<strong>av</strong>. Spridda granar är helt draperade!<br />
Det växer allmänt med granar som är 150-200 år gamla och de grövsta mäter över 50cm<br />
i bhd. I nordost finns även måttligt med grov tall, 100-150 år gamla, samt några grova<br />
tallågor. I sydost finns ett fint parti med en koncentration <strong>av</strong> gamla aspar och död ved. I öster,<br />
längs med det nyupptagna hygget, växer luckig och lövrik barrskog med sparsam förekomst<br />
<strong>av</strong> gammelgranar och färsk död ved. Det finns enstaka grova tallar.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. En nyckelbiotop.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling. Notera: Det finns fortfarande möjligheter att skapa ett ca<br />
40ha stort klass 2 - område där man binder samman objekt 23 och 24 med omkringliggande<br />
nyckelbiotoper och objekt med naturvärden som idag saknar skydd – se bl.a. nedan:<br />
OBS: Nordväst om det <strong>av</strong>satta området (t.ex. 171483, 717569) finns ett fint parti med<br />
välsluten, olikåldrig granskog med god bonitet där övervuxna och mjuka stubbar vittnar om<br />
att det var flera årtionden sedan man plockhögg där senast. En bitvis allmän – bitvis måttlig -<br />
förekomst <strong>av</strong> grova granlågor i samtliga nedbrytningsstadier samt ett sparsamt inslag <strong>av</strong> 150-<br />
200 åriga, grova granar ger området höga naturvärden. Rynkskinn noterades på en<br />
granlåga och vid 171482, 717569 finns det lågor i olika stadier <strong>av</strong> nedbrytning med<br />
rosenticka och kötticka. Garnl<strong>av</strong>sförekomsten är riklig med en del draperade träd och flera<br />
bålar mäter ca 0.5m. Det finns även partier med 100-150 åriga tallar som är över 20m höga.<br />
Detta område bedömer jag som en nyckelbiotop.<br />
Sydöst om det <strong>av</strong>satta området finns (söder om det nyligen <strong>av</strong>verkade beståndet ovan) finns<br />
ett intressant bestånd som verkar fortsätta ned till Kniptjärnbäcken i söder (ej fältbesökt nere<br />
vid bäcken). Vid vägen finns ett mindre parti med ansamlingar <strong>av</strong> lågor i olika<br />
nedbrytningsstadier med övervikt för färskare exemplar. Torrträd står spridda i skogen och<br />
det finns sparsamt med över 200 år gamla granar och på dem växer gammelgransskål. 150<br />
åriga träd förekommer allmänt, likaså fertil garnl<strong>av</strong>. Åt nordväst <strong>av</strong>tar inslaget <strong>av</strong> död ved<br />
markant och 130-150 åriga granar dominerar i ett välslutet bestånd med gott om björk samt
enstaka asp och sälg. På asp växer skinnl<strong>av</strong> och lungl<strong>av</strong>, på sälg hittade jag doftticka och<br />
rikligt med lungl<strong>av</strong>. Enstaka grova lågor förekommer, och både ullticka och stjärntagging<br />
noterades. det finns enstaka grova tallöverståndare, t.ex. vid kanten mot hygget i norr.<br />
Bedömning: Objekt med naturvärden.<br />
Söder om det <strong>av</strong>satta området (t.ex. 171522, 717534 och 171519, 717524) finns en r<strong>av</strong>in med<br />
ett litet dråg i botten. <strong>Skog</strong>en är grandominerad, välsluten och har just börjat självgallra –<br />
det finns enstaka grova lågor med ullticka. Lövinslaget är stort med bitvis björkdominerade<br />
partier längs r<strong>av</strong>inkanterna samt fina koncentrationer med äldre aspar med skinnl<strong>av</strong> och<br />
lungl<strong>av</strong>. En asp mätte 65cm i bhd. På grova sälgar växer rikligt med lungl<strong>av</strong>. På de<br />
närliggande åsarna (171513, 717531) västerut växer lövrik, talldominerad skog med enstaka<br />
granlågor med ullticka. Här finns bitvis grova tallar och enstaka granar som är ca 200 år<br />
gamla. Rikligt med garnl<strong>av</strong>. Bedömning: Objekt med naturvärden.<br />
<strong>Skog</strong>en som <strong>av</strong>verkades 2001 – belägen öster om obj. nr 23 - dominerades <strong>av</strong> 130-150åriga<br />
träd och hade naturvärden i form <strong>av</strong> bitvis spridda torrträd, många grova tallar, grova<br />
björkar, en anmärkningsvärd jättegran (83cm i diameter på 75cm höjd och 230 år gammal),<br />
senvuxna, gamla granar, enstaka gammeltallar (180 år), gamla, grova sälgar med lungl<strong>av</strong><br />
och allmänt rikligt med garnl<strong>av</strong>. På kvarlämnade aspar växte bl.a. signalarterna stor<br />
aspticka (rödlistad), lungl<strong>av</strong>, skinnl<strong>av</strong> och stupl<strong>av</strong>. Detta bestånd hade onekligen kunnat<br />
klassas som Objekt med naturvärden.<br />
24. Öster om Kniptjärnbäcken, del 2:<br />
Vildvuxen, bördig granskog på ca 2.5ha där 120 årig gran dominerar. Bitvis spridda ca 150<br />
åriga träd med enstaka ca 200 år. Rikligt med garnl<strong>av</strong>. Bitvis få träd är äldre än 150 år.<br />
Allmänt – måttligt spridda lågor i samtliga nedbrytningsstadier. Bitvis förekommer rikligt<br />
med färskare lågor t.ex. vid GPS: 171466, 717571 och 171474, 717572. Arter som Kött- och<br />
ullticka påträffades och det finns även en del äldre lågor. Måttligt – enstaka mjuka,<br />
mosstäckta stubbar efter gammal plockhuggning. I övrigt orört.<br />
Det <strong>av</strong>satta området slutar vid GPS: 171467, 717555. Där finns ingen död ved förutom<br />
enstaka färska lågor och förekomsten <strong>av</strong> gamla träd är sparsam. En del grova lövträd<br />
förekommer.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. En nyckelbiotop.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling. Notera: Det finns fortfarande möjligheter att skapa ett ca<br />
40ha stort klass 2 - område där man binder samman objekt 23 och 24 med omkringliggande<br />
nyckelbiotoper och objekt med naturvärden som idag saknar skydd – se bl.a. nedan:<br />
OBS: Söder om <strong>av</strong>sättningen, längs bäcken, finns olikåldrig, välsluten gransumpskog.<br />
Inslaget <strong>av</strong> död ved varierar mellan måttligt och rikligt - bitvis finns det rikligt med grova<br />
lågor i samtliga stadier <strong>av</strong> nedbrytning och boniteten är hög med granar på ca 25m (GPS: ett<br />
stenkast nedströms 171473, 717550). Bitvis rör det sig om rikligt med färsk död ved (GPS:<br />
171488, 717524) med bl.a. fynd <strong>av</strong> kötticka. Bitvis förekommer spridda, gamla, döda björkar<br />
i mycket blöta partier längs bäcken tillsammans med färska granlågor. Viss eftersökning <strong>av</strong><br />
rödlistade knappnålsl<strong>av</strong>ar resulterade endast i fynd <strong>av</strong> gulnål men miljön bedöms som mycket<br />
lämplig för rödlistade arter t.ex. brunpudrad nåll<strong>av</strong>. I vissa partier märks en allmän<br />
förekomst <strong>av</strong> 150-200 år gamla granar medan det i andra partier finns få träd äldre än 150
år. Vid 171497, 717514 vände jag, där finns ingen död ved och få träd äldre än 150 år.<br />
Området kan vara ännu större. Väst och sydväst om bäcken vidtar plantskog. Detta område<br />
bedömer jag som en nyckelbiotop.<br />
25. Antliden, del 1:<br />
Långssmal gammelskogsrest mellan myr i norr och plantskog i söder. Mycket hög bonitet<br />
med minst 25m höga och ca 150 år gamla granar som dominerande träd. Skiktningen är svagt<br />
utvecklad p.g.a. tidigare plockhuggningar men det har producerats död ved under några<br />
decennier som nu ligger spridd i skogen men majoriteten utgörs <strong>av</strong> färska lågor och rotvältor.<br />
Ullticka förekom på två lågor och blodticka på en. Grövsta granen mätte över 50cm i bhd och<br />
många <strong>av</strong> jättarna har välutvecklade, grova rotben. Ca 2ha stort. Mellan detta område och<br />
objekt nr 26 finns lågproduktiv granskog med lite död ved.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
26. Antliden, del 2:<br />
Ca 3ha stort. Samma bestånd som objekt nr 24 men något lägre bonitet (knappt 20m höga<br />
träd) och i den centrala delen finns rikligt med död ved i olika nedbrytningsstadier. Åldern är<br />
ganska beskedlig, med ca 120 åriga granar som dominanter och många <strong>av</strong> lågorna är<br />
uttorkade varför få fynd <strong>av</strong> vedsvampar gjordes förutom triviala arter. Vid gränserna i<br />
nordväst och sydöst sjunker boniteten märkbart och inslaget <strong>av</strong> död ved likaså. En mycket<br />
högrest och enkelstammig sälg som mätte 60cm i bhd utgjorde ett spektakulärt inslag längst i<br />
nordväst, liksom en annan sälg med doftticka. Vid gränsen i sydost noterades doftskinn.<br />
Mellan detta område och objekt nr 27 finns lågproduktiv granskog med lite död ved.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. En nyckelbiotop.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
27. Antliden, del 3:<br />
Samma bestånd men medelhög bonitet. Glest utrasade lågor och inslag <strong>av</strong> grov, äldre asp.<br />
Ca 1ha stort men bara 50m från objekt nr 28 nedan.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
OBS: Ca 1km öst-sydöst från detta område fanns ett ca 7ha stort område på Blåbacken som<br />
<strong>av</strong>verkades 2002. Det var en lövrik, flerskiktad barrskog med måttligt spridda lågor som var<br />
färska - några decennier gamla. Dessutom har en hänsynsyta med liknande skog lämnats.<br />
Detta område hade bättre form (ej långsmalt) än objekt nr 28 ovan och dessutom fanns det<br />
ytterligare ett bestånd med vissa naturvärden några 100m åt sydöst. Det låg ca 1.5km öst -<br />
sydöst från objekt nr 28 och innehöll ca 6ha med vissa naturvärden och <strong>av</strong>verkades 2001 <strong>av</strong><br />
<strong>Holmen</strong> skog. Här fanns många grova tallar (50+ i bhd) och många träd som var över 150 år<br />
gamla. Urskogsstrukturer och anmärkningsvärda mängder död ved saknades. Enligt min<br />
bedömning så råder det ingen tvekan om att dessa områden tillsammans hade större<br />
naturvärden än objekt nr 28.
Ca 1.5 km västerut fanns en skog med högre naturvärden som <strong>av</strong>verkades 2001 – se objekt nr<br />
23.<br />
28. Antliden, del 4:<br />
Fortsättning <strong>av</strong> samma långsmala bestånd, omgivet <strong>av</strong> vidsträckta plantager. Bitvis ökar<br />
boniteten igen med 20-25m höga träd och glest spridda lågor. Spår <strong>av</strong> tretåig hackspett. Bitvis<br />
sjunker boniteten och beståndet blir välslutet med svag självgallring. Enstaka grova aspar<br />
förekommer och längst i sydost finns flera grova tallar samt enstaka grov gran och spridda,<br />
klena aspar. Utanför det <strong>av</strong>satta området vidtar en lövrik ungskog. Ca 3ha stort.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
OBS: Ca 1km öst-sydöst från detta område fanns ett ca 7ha stort område på Blåbacken som<br />
<strong>av</strong>verkades 2002 – se objekt nr 27 ovan. Ca 1.5 km västerut fanns en skog med högre<br />
naturvärden som <strong>av</strong>verkades 2001 – se objekt nr 23.<br />
29. Öster om Jonkmyran:<br />
0.5ha på en liten men brant kulle öster om Jonkmyran. Innehåller flerskiktad tallskog<br />
dominerad <strong>av</strong> en ca 120 årig, 15-20m hög generation men 200-250 åriga träd förekommer<br />
spridda i branterna, liksom klenare torrträd. Tallticka noterades. Beståndet fortsätter åt sydost<br />
på plan mark, dock utan den äldsta generationen men med riktigt grov tall, och här har man<br />
nyligen gallrat och huggit en körväg mellan bäcken och det <strong>av</strong>satta området.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling. Borde räknas som hänsynsyta vid gallringen istället för<br />
<strong>av</strong>satt område p.g.a. sin lilla storlek.<br />
OBS: År 2001 <strong>av</strong>verkade <strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong> ett över 15 ha stort område som bitvis bedömdes som<br />
en <strong>av</strong>verkad nyckelbiotop <strong>av</strong> miljörevisorn samt undertecknad. Beståndet utmärktes <strong>av</strong> en<br />
god till riklig förekomst <strong>av</strong> garnl<strong>av</strong> och spridda granar som var över 200 år gamla. I mindre<br />
partier förekom 200 - 300åriga tallar. Torrträd förekom spridda i stora delar <strong>av</strong> beståndet<br />
och färska granlågor låg utspridda i måttlig frekvens - bitvis i samtliga nedbrytningsstadier<br />
och med förekomster <strong>av</strong> goda signalarter; Rynkskinn och rosentickor påträffades på en låga<br />
på det färska hygget men de har senare dött p.g.a. uttorkning i det kräva hyggesklimatet.<br />
Ytterligare några ha lämnades i form <strong>av</strong> hänsynsytor med mer lågproduktiv skog och här<br />
borde <strong>Holmen</strong> istället ha <strong>av</strong>satt ett ca 20ha stort område med solklara reservatskvalitéer, där<br />
även objekt nr 28 skulle ha ingått. Området utgjordes delvis <strong>av</strong> en myr - skog - bäck- mosaik<br />
och Länsstyrelsen hade kunnat <strong>av</strong>gränsa ett reservatsobjekt på ca 30ha som utan problem<br />
hade kunnat konkurrera med de finare objekten i kommunen som helhet.<br />
30. Kniptjärnbacken:<br />
Ett område på ca 15ha med välsluten, olikåldrig granskog som så smått börjat självgallra efter<br />
en måttlig plockhuggning för mer än 50 år sedan. Ännu är dock inslaget <strong>av</strong> död ved sparsamt<br />
och främst koncentrerad till de bördigaste partierna. Bitvis förekommer enstaka 150-200 åriga<br />
träd men granar yngre än 150 år och 15-20m höjd dominerar. Garnl<strong>av</strong> förekommer allmänt<br />
och på några ställen rikligt, med fertila bålar. Det finns ställvis ett litet inslag <strong>av</strong> tall var<strong>av</strong> den
grövsta mätte 55cm i bhd. Området sluttar brant västerut ned mot Kniptjärnen, men bara den<br />
allra nordligaste delen <strong>av</strong> branten ingår i <strong>av</strong>sättningen.<br />
OBS: Avgränsningen har sin brister, t.ex. vid 171411, 717701 har man dragit upp gränsen ca<br />
50m ovanför myren trots att skogstillståndet är identiskt med den <strong>av</strong>satta skogen. Detta gör att<br />
den <strong>av</strong>satta skogen tappar kontakten med myren längs en sträcka <strong>av</strong> ca 300 meter. Likaså är<br />
det olyckligt att man helt nyligen <strong>av</strong>verkat den gamla skogen söder om <strong>av</strong>sättningen och inte<br />
lämnat någon bred kantzon mot tjärnen. Områdets variation hade ökat väsentligt om man<br />
istället utökat det <strong>av</strong>satta området längs hela den branta västsluttningen ned mot tjärnen.<br />
Likaså fortsätter ett bestånd som är identiskt med det <strong>av</strong>satta åt nordost (171440, 717707) där<br />
några områdets rikligaste förekomster <strong>av</strong> fertil garnl<strong>av</strong> påträffades.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling. OBS: Avgränsningen har brister, se ovan.<br />
31. Norr om Himladalsheden, del 1:<br />
Ca 10ha med ovanligt gammal hedtallskog på plan mark. <strong>Skog</strong>en är parkartad med tre<br />
generationer tall där den äldsta är ca 200 år gammal och ca 18m hög. De grövsta tallarna<br />
mäter ca 55cm i bhd. Det finns ingen granunderväxt men heller ingen död ved. En sameby har<br />
en inhägnad för ren i området.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
32. Norr om Himladalsheden, del 2:<br />
Ca 15ha med samma bestånd som objekt nr 30 ovan. Bitvis svag, bitvis välutvecklad<br />
skiktning med tre generationer tall där den äldsta och dominerande är 150-200 år gammal.<br />
Stubbar förekommer endast sparsamt och i klena dimensioner. Död ved saknas i stort sett helt.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling. Ett snabbt sätt att drastiskt öka områdets naturvärden är att<br />
bränna det men det vore synd på en sådan liten pärla. Det är bättre att bränna mer trivial<br />
tallskogar.<br />
33. Grubbängesbäcken:<br />
Det mesta <strong>av</strong> denna 100-150m breda dalgång är <strong>av</strong>verkat, men kring den kraftigt meandrande<br />
Grubbängesbäcken i dalgångens botten är ett ca 2.5ha stort område <strong>av</strong>satt. Området<br />
domineras <strong>av</strong> ett snabbvuxet, glest trädskikt <strong>av</strong> ung björk med ett frodigt markskikt <strong>av</strong> gräs<br />
och högörter som ger området karaktär <strong>av</strong> en äng som börjat växa igen. Bitvis förekommer en<br />
del grova och mycket högvuxna barrträd - och västerut längs bäcken har ett uppslag <strong>av</strong> ung<br />
gran gjort skogen tät - men överlag är det lövdominerat och glest. I kanten <strong>av</strong> områdets<br />
östgräns, vid bäcken, står en tall som mäter 70cm i bhd och är ca 25m hög. Åt sydväst har<br />
man <strong>av</strong>satt ca 200m med kantzoner efter bäcken som lämnades vid <strong>av</strong>verkningar för några år<br />
sedan. Dessa är ca 10-30m breda.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Här finns stor utvecklingspotential p.g.a. bördigheten och<br />
regelbundna översvämningar från bäcken.
Åtgärdsförslag: Fri utveckling kommer att på sikt skapa en ganska lövrik granskog med gott<br />
om död ved. Eventuellt kan man sköta området för att bibehålla lövdominansen (lövrika, äldre<br />
skogar är mer sällsynt än grannaturskog) och aktivt skapa död ved.<br />
34. Stormyrbäcken:<br />
Ca 2ha utefter Bureälven och biflödet Storbäcken. Längs älvens norra strand växer en frodig<br />
och lövrik barrskog som är yngre än 100 år. Det finns enstaka aspar som fällts <strong>av</strong> bäver.<br />
Längs den meandrande Storbäcken växer en blöt och frodig sumpskog; ned mot älven kan den<br />
karaktäriseras som en lövrik, ca 100 årig granskog. Beståndet är tätt och ogallrat men har<br />
ännu inte börjat självgallra i någon större omfattning. Enstaka granar är troligen över 25m<br />
höga. Längre upp efter bäcken dominerar lövträd helt och beståndsåldern sjunker ned mot ca<br />
50 år. Denna del <strong>av</strong> området utgörs <strong>av</strong> en ca 100m breda kantzoner som lämnades vid äldre<br />
<strong>av</strong>verkningar öster om bäcken. En trädbevuxen myr med knappt 10m höga, 50-100 år gamla<br />
tallar utgör en betydande del <strong>av</strong> detta område, längs bäcken blir det frodigt och lövrikt. Hur<br />
kan detta räknas som produktiv skogsmark? Ett liknande bestånd finns även öster om stugan<br />
men det har räknats bort i <strong>av</strong>sättningen som icke produktiv skogsmark. Man har även <strong>av</strong>satt<br />
en 10-20m bred kantzon ytterligare några 100m uppström Storbäcken.<br />
OBS: Förutom detta som redovisas ovan har man <strong>av</strong>satt 10-30m breda kantzoner ca 1.5km<br />
uppströms Bureälven, samt 500 nedströms. Uppströms består <strong>av</strong>sättningen i huvudsak <strong>av</strong><br />
breda kantzoner som lämnats vid <strong>av</strong>verkningar.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4. Utvecklingspotential finns p.g.a. bitvis god bonitet och<br />
fuktighet men minskar p.g.a. långsmalt område omgivet <strong>av</strong> hyggen och ungskog.<br />
Åtgärdsförslag: De naturvärden som finns borde gå att bevara med välutvecklad<br />
hyggeshänsyn – de är koncentrerade längs bäcken och älven - och därför borde området inte<br />
räknas med i 5% - skogarna.<br />
35. St<strong>av</strong>vattnet, del 1:<br />
Ett minimalt område på ca 0.5ha. En trädbevuxen myr som tack vare dikningar ökat i bonitet<br />
med trädhöjder mellan 10 och 15m. Talldominerat bestånd där klenstammiga tallar yngre än<br />
150 år dominerar. Måttlig skiktning <strong>av</strong> tall, gran och björk. Det finns sparsamt med döda<br />
björkar och några tallar är över 150 år gamla. Enstaka tallågor. Mellan detta lilla område och<br />
objekt nr 36 nedan växer en ca 50 årig, lövrik tallskog längs ett dike.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4.<br />
Åtgärdsförslag: Avsätt nåt bättre – t.ex. den ovanligt bördiga skogen kring jaktkojan – se<br />
område nr 37 nedan.<br />
OBS: Sommaren 2002 <strong>av</strong>verkades en skog med betydligt högre naturvärden som låg endast<br />
ca 400m väst-sydväst om objekt nr 35. Det var en granskog på ca 5 ha på östra sidan sjön<br />
St<strong>av</strong>vattnet. <strong>Skog</strong>en hade tidigare uppmärksammats <strong>av</strong> Martina och Patrik Nygren för sina<br />
höga naturvärden. <strong>Skog</strong>en innehöll partier med spridda granlågor i olika nedbrytningsstadier<br />
- dock med tonvikt på mosstäckta och hårda - och partier med inslag <strong>av</strong> granar äldre än 150<br />
år samt ett mindre parti med gammal tall (närmare 200år). Harticka, kötticka och ullticka<br />
noterades men med tanke på mängden död ved torde fler arter ha haft skogen som en sista
tillflyktsplats kring sjön där skogen i övrigt är hårt brukad. Bedömning: Objekt med<br />
naturvärden.<br />
36. St<strong>av</strong>vattnet, del 2:<br />
50m nordväst om objekt nr 35 ovan är ca 1ha <strong>av</strong>satt. Det är en lågproduktiv, flerskiktad<br />
tallskog som uppkommit på en trädbevuxen myr pga. dikningar, där träden ökat från 5-6m<br />
höjd till 10-12m. Längs diket finns en del tallar som når 15m höjd och 3dm i bhd men i övrigt<br />
dominerar tallar som mäter 2dm bhd. Det finns ingen död ved. Ca 200 åriga, klenstammiga<br />
träd förekommer spridda till glest spridda i området. Längst i nordväst är skogen endast 5-7m<br />
hög.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4.<br />
Åtgärdsförslag: -<br />
OBS: sommaren 2002 <strong>av</strong>verkade <strong>Holmen</strong> en närliggande skog med betydligt högre<br />
naturvärden – se obj. 35 ovan.<br />
37. St<strong>av</strong>vattnet, del 3:<br />
Ett område på ca 1ha på St<strong>av</strong>vattnets strand som omges <strong>av</strong> nyligen gallrad skog samt hyggen.<br />
10-15 hög hällmarkstallskog i ett småkuperat område. Enstaka träd är ca 200 år men 100-150<br />
åriga träd dominerar helt och skiktningen är måttlig. Det finns ingen död ved och de<br />
dominerande stammarna mäter 2dm i bhd.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4.<br />
Åtgärdsförslag: -<br />
OBS: sommaren 2002 <strong>av</strong>verkade <strong>Holmen</strong> en närliggande skog med betydligt högre<br />
naturvärden – se obj. 35 ovan.<br />
38. St<strong>av</strong>vattnet, del 4:<br />
En mycket frodig sluttning som gallrats för ca 10 år sedan. Ca 1ha. Kvarvarande bestånd är<br />
tämligen glest och enskiktat men det finns enstaka ansamlingar <strong>av</strong> färska granlågor. Några<br />
aspar har nått ansenliga dimensioner (50-60cm i bhd) och likaså några granar. Några båtar<br />
ligger nere vid vattnet och det finns en jaktkoja högre upp i sluttningen, utanför det <strong>av</strong>satta<br />
området (se nedan).<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 4.<br />
Åtgärdsförslag: Utöka snarast <strong>av</strong>sättningen med beståndet som beskrivs nedan.<br />
OBS: Längre upp i sluttningen, utanför det <strong>av</strong>satta området, är skogen välsluten och ogallrad<br />
med trädhöjder på minst 25m. Det finns ingen död ved ännu men beståndet kommer snart att<br />
börja självgallra och har ovanligt god potential att utveckla höga naturvärden p.g.a. den<br />
höga boniteten. Här finns också en jaktkoja och kring denna växer bl.a. en tall på 55cm i bhd<br />
och en gran på 65cm i bhd!<br />
Sommaren 2002 <strong>av</strong>verkade <strong>Holmen</strong> en närliggande skog med betydligt högre naturvärden –<br />
se obj. 35 ovan.
39. St<strong>av</strong>vattnet, del 5:<br />
Ca 3ha längs den branta väst - sydvästsluttningen ned i St<strong>av</strong>vattnet. Områdets höga<br />
naturvärden uppmärksammades redan år 2000 <strong>av</strong> Patrik och Martina Nygren. Upp på berget<br />
växer lågproduktiv hällmarkstallskog där 150 åriga träd dominerar men bitvis finns det flera<br />
200 åriga tallar på småblockig mark. Ingen död ved.<br />
Nere i den branta sluttningen ändrar skogen helt karaktär och blir bitvis mycket bördig<br />
med trädhöjder på minst 25m. Norrut finns flera 150-200 år gamla tallar med ansenligt<br />
bröstmått och det ligger glest utströdda granlågor i olika nedbrytningsstadier. Söderut<br />
dominerar grov gran med toppnoteringen på över 60cm i bhd. Beståndet är underröjt för<br />
kanske 10 år sedan och tillgången på lågor varierar från glest spridda till enstaka men finns i<br />
samtliga nedbrytningsstadier. Rosenticka och gränsticka förekommer på en låga. Längs sjön<br />
dominerar tallen åter och boniteten sjunker kraftigt. Avsättningen fortsätter i form <strong>av</strong> en bred<br />
kantzon längs med sjön bort till objekt nr 38.<br />
Naturvärdesbedömning: Klass 3. Objekt med naturvärden.<br />
Åtgärdsförslag: Fri utveckling.<br />
4. Tack:<br />
Till D<strong>av</strong>id Rönnblom på <strong>Holmen</strong> skog.<br />
Till <strong>SNF</strong> – både länsförbundet i Västerbotten och riksorganisationen - för projektbidraget som<br />
gjorde undersökningen möjlig.<br />
Till min själsfrände, Martina.<br />
5. Bilaga nr 1: <strong>Skog</strong>sstyrelsens definition <strong>av</strong> Nyckelbiotop och<br />
Objekt med naturvärden:<br />
Övergripande definition <strong>av</strong> en nyckelbiotop (Källa: www.svo.se)<br />
"En nyckelbiotop är ett skogsområde som från en samlad bedömning <strong>av</strong> biotopens struktur,<br />
artinnehåll, historik och fysiska miljö har mycket stor betydelse för skogens flora och fauna.<br />
Där finns eller kan förväntas finnas rödlistade arter."<br />
Med nyckelbiotop <strong>av</strong>ses en biotop i vanlig mening, d.v.s. en någorlunda enhetlig och<br />
<strong>av</strong>gränsningsbar livsmiljö som dessutom har en <strong>av</strong>görande betydelse, en nyckelroll, för den<br />
hotade och sällsynta delen <strong>av</strong> skogens fauna och flora. Begreppet nyckelbiotop är<br />
storleksoberoende. En nyckelbiotop kan vara allt från ett enskilt jätteträd eller en liten källa i<br />
södra Sverige till ett urskogsliknande område, ibland större än 100 hektar, i Norrlands inland.<br />
Nyckelbiotopsinventeringen är inte en artinventering. Enstaka förekomster <strong>av</strong> rödlistade arter<br />
registreras på annat sätt om de påträffas.<br />
Begreppet nyckelbiotop har i sig ingen juridisk innebörd. Det föreligger således inget<br />
automatiskt skydd för nyckelbiotoper. Att identifiera och <strong>av</strong>gränsa nyckelbiotoper innebär<br />
inte att man samtidigt har utpekat att områden skall hanteras på ett visst, på förhand bestämt<br />
sätt. Inventeringen <strong>av</strong>ser att på en så objektiv grund som möjligt ta fram kunskap om skogens<br />
naturvärden. Vid bedömningen görs en lägesbeskrivning utan några sidoblickar på hur det<br />
borde se ut eller vilka följdverkningar inventeringsresultatet kan få.<br />
Definition <strong>av</strong> Objekt med naturvärden: (Källa: www.svo.se)
Vid sökandet efter nyckelbiotoper har en typ <strong>av</strong> objekt blivit besökta där man konstaterat<br />
uppenbara och påtagliga naturvärden utan att objekten når upp till kvaliteten nyckelbiotop.<br />
Dessa områden kallas objekt med naturvärden eller naturvärdesobjekt. De har höga<br />
naturvärden och kan ofta beskrivas som "framtidsnyckelbiotoper", biotoper som befinner sig i<br />
ett vänteläge för att på kanske 10-30 års sikt kunna utvecklas till nyckelbiotoper.<br />
Tre vanliga faktorer, utöver att de vanligtvis idag inte hyser eller förväntas hysa rödlistade<br />
arter, som ofta diskvalificerar dessa områden som nyckelbiotoper är: för låg beståndsålder,<br />
brist på död ved eller att skogliga åtgärder nyligen utförts i dem.<br />
Dessa objekt är <strong>av</strong> mycket stor betydelse i arbetet med att på lång sikt bevara och bygga upp<br />
förutsättningarna för den biologiska mångfalden i den svenska skogen. De kan ses som ett<br />
komplement till nyckelbiotoperna och kan överbrygga de ibland stora <strong>av</strong>stånden mellan<br />
nyckelbiotoperna. Då det framöver sannolikt kommer att handla om att regionalt återskapa<br />
funktionella biotoper i landskapet kommer objekt med naturvärden att fungera som områden<br />
dit djur och växter med speciella kr<strong>av</strong> på sin livsmiljö kan sprida sig.<br />
6. Bilaga nr 2: Ytterligare skogar med höga naturvärden som<br />
<strong>av</strong>verkats/<strong>av</strong>verkningsplanerats <strong>av</strong> <strong>Holmen</strong> skog under senare år och som ligger<br />
inom 3-10km från de granskade <strong>av</strong>sättningarna:<br />
1. Gruskammen, del 1:<br />
Barrskog på en hög, brant ås. Samtliga partier med höga naturvärden var underröjda under<br />
2002 och planerade att <strong>av</strong>verkas. Längst i söder finns en ca 1ha stor nyckelbiotop med spridda<br />
lågor i olika nedbrytningsstadier, enstaka tallågor men i övrigt gran där<strong>av</strong> flera grova ex,<br />
särskilt på nordöstra sidan åsen där det också är fuktigare. Spridda gammeltallar är över 200<br />
år gamla, flera ex. ca 250 år, 2st har bohål, och en har tydligt brandljud. Jag fann inga arter<br />
men letade högst översiktligt. Fin insektsmiljö.<br />
Bedömning: En Nyckelbiotop.<br />
2. Gruskammen, del 2:<br />
Två småpartier (ca 1ha) med ansamlingar <strong>av</strong> granlågor i olika nedbrytningsstadier samt flera<br />
träd som är över 200 år. En del gammeltallar har dött stående. Vissa granar är rikligt bevuxna<br />
med garnl<strong>av</strong>. Bägge dessa områden var underröjda och tänkta att <strong>av</strong>verkas i sin helhet.<br />
Bedömning: Objekt med naturvärden.<br />
3.Gålatjärn:<br />
8ha med mycket höga naturvärden som underröjdes i september 02. En s.k. restskog efter<br />
dimensions<strong>av</strong>verkningar men i hela södra delen förekommer spridda tallöverståndare var<strong>av</strong><br />
många är 250 år och de äldsta uppskattades till minst 350 år. Ett borrprov från en <strong>av</strong> de<br />
sistnämnda hade över 330 årsringar. Dessutom förekommer partier med åldrig gran (över 200<br />
år gammal) och sådana träd finns även glest spridda i resten <strong>av</strong> beståndet. Några fina partier<br />
med lågor i samtliga nedbrytningsstadier noterades. Ca 100 årig skog dominerar och det är<br />
sammantaget måttligt med död ved. Det finns ett mycket intressant lövrikt parti i norra delen,<br />
särskilt kring en meandrande kallkällbäck. Gott om grova, åldriga och döda björkar vid<br />
bäcken – en mycket fin sumpskog med inslag <strong>av</strong> åldriga, senvuxna granar. Några granlågor.
Artfynd i beståndet som helhet: Gammelgransskål, brunpudrad nåll<strong>av</strong>, daggskinn,<br />
timmerticka, ullticka, fertil garnl<strong>av</strong> (draperade träd förekommer). Överlag gott om hängl<strong>av</strong>,<br />
främst manl<strong>av</strong> men även garnl<strong>av</strong>. Mycket hög ålder på tall för att vara på produktiv<br />
skogsmark i Skellefteå kommun. Området nämns i ”<strong>Skog</strong>ar med höga naturvärden i Skellefteå<br />
kommun (förf. H. Sporrong 97) och ingår där i ett över 1000 ha stort klass 3 objekt som<br />
rekommenderas som blivande naturreservat. Där anges ett fynd <strong>av</strong> Kristallticka i ”naturskog<br />
väster om Gålatjärn”.<br />
Bedömning: En Nyckelbiotop.<br />
4. Glottertjärn:<br />
Ett ca 10ha stort, lågproduktivt barrbestånd som underröjt 02. Bitvis klenstammig gran och<br />
björksumpskog. Garnl<strong>av</strong>srika träd förekommer liksom naturstubbar <strong>av</strong> björk. I två partier<br />
förekommer grova tallar som är mellan 150 och 250år gamla. Senvuxna gammelgranar<br />
förekommer i hela området och är bitvis spridda. De äldsta granarna är över 200 år gamla och<br />
minst två träd med gammelgransskål observerades. Bitvis förekommer sparsamt med<br />
granlågor och på en <strong>av</strong> dem växte kötticka.<br />
Bedömning: Objekt med naturvärden.<br />
5. Norrsluttningen <strong>av</strong> Stor-mullberget:<br />
Beskrivningen <strong>av</strong> skogen grundar sig på en undersökning <strong>av</strong> hygge. Delar <strong>av</strong> skogen<br />
(r<strong>av</strong>inerna) har lämnats i hänsynsytor. Flera mindre bäckar och dråg bildar r<strong>av</strong>iner i centrala<br />
delen <strong>av</strong> sluttningen som sedan sammanstrålar till en enda djup bäckr<strong>av</strong>in längst ned. Längst<br />
ned i sluttningen fanns några <strong>av</strong> kommunens grövre, skogslevande träd ( 70cm i rotdiameter).<br />
Den <strong>av</strong>verkade skogen var genomgående mycket frodvuxen. I mindre partier var det knappt<br />
100 årig skogs som ej gallrats under några decennier vilket resulterat i glest spridda, grova<br />
lågor <strong>av</strong> färskare datum. Längre upp fanns det ett inslag <strong>av</strong> 150åriga granar (är ca 30m höga<br />
nere i r<strong>av</strong>inerna) tillsammans med några ansamlingar <strong>av</strong> mosstäckta lågor. I sluttningens övre<br />
delar har150åriga träd att döma <strong>av</strong> stubbarna varit vanligt förekommande. Några 200åriga<br />
tallar förekom.<br />
Längst upp i sluttningen har bäckarna ännu inte bildat några r<strong>av</strong>iner och är i allmänhet<br />
uträtade. Här fanns innan <strong>av</strong>verkningen ett fint parti med mycket grovvuxen granskog som<br />
bitvis innehöll spridda lågor som var färska eller mosstäckta och hårda, bl.a. vid en <strong>av</strong><br />
bäckarna. Hittade flera stubbar efter <strong>av</strong>verkade träd som varit 150år eller drygt det. Det äldsta<br />
<strong>av</strong>verkade trädet var 190 år. Många träd var ca 120-130år och 50cm i rotdiameter, men flera<br />
träd var över 60cm och de två grövsta hela 80cm (!) i rotdiameter. Den grövsta kvarlämnade<br />
granen mätte ca 55cm bhd. Mäktiga rotsocklar var vanligt förekommande.<br />
Bedömning: Objekt med naturvärden.<br />
6. Harakälen:<br />
Ca 3ha väster om vägen runt Harakälen. Beståndet <strong>av</strong>verkades 1999. Träd äldre än 140 år<br />
dominerade men flera granar var 180-240 år gamla och grova, gamla björkar förekom.<br />
Spridda, <strong>av</strong>rötade lågor låg kvar på hygget - mest rörde det sig om medelgrova eller klenare<br />
exemplar. Många torrträd i dessa diametrar var lämnade på hygget. I norr fanns det flera tallar<br />
som var 150-200 år gamla.<br />
Bedömning: Objekt med naturvärden.
7. Stor – Blåbergsliden:<br />
Under slutet <strong>av</strong> 90-talet <strong>av</strong>verkades även mer än hälften <strong>av</strong> en 36 ha stor gammelskog på Stor<br />
- Blåbergsliden som bedömdes hålla klass 3 i kommunens inventering 10 . Den var belägen<br />
drygt 2km från skog nr 30 och 31 i denna rapport. Resten <strong>av</strong> detta område <strong>av</strong>sattes dock.<br />
Bedömning: Objekt med naturvärden.<br />
Tvärträskliden:<br />
1996 <strong>av</strong>verkade <strong>Holmen</strong> knappt 20ha med på Tvärträskliden; en urskogsartad skog med<br />
många gamla granar och allmänt med gran och björklågor i samtliga nedbrytningsstadier.<br />
Där fanns bl.a. rosenticka, kötticka och lappticka. <strong>Skog</strong>en bedömdes hålla klass 2 i<br />
kommunens inventering 11 . Den låg knappt 2km nordöst om objekt nr 30 i denna rapport.<br />
Bedömning: En nyckelbiotop.<br />
7. Bilaga nr 3: Kommentar från <strong>Holmen</strong> skog och författarens<br />
svar<br />
Kommentar från <strong>Holmen</strong> skog på rapporten:<br />
Hej!<br />
Först svar på det du frågar om i sak. Kantzoner som är sparade från tidigare <strong>av</strong>verkningar, som är 10 m<br />
breda får vi inte räkna in i hänsynsplanen. Dessa kommer att ersättas <strong>av</strong> andra (redan <strong>av</strong>satta) områden<br />
när vi reviderar planen om 4 år.<br />
De två fläckarna som du bedömer som nyckelbiotoper som inte är med i planen har vi för <strong>av</strong>sikt att<br />
besöka.<br />
Sedan om rapporten:<br />
Jag tycker inte att rapporten är skriven på ett objektivt sätt!<br />
I "resultat" står det att <strong>av</strong> 39 granskade områden så ligger 18 st i den lägsta värdeklassen 4, vilket ger<br />
intryck <strong>av</strong> att nästan hälften <strong>av</strong> det som är <strong>av</strong>satt saknar naturvärden, men om man summerar arealer så<br />
utgör klass 4 bara 9% <strong>av</strong> arealen.<br />
Med samma mattematik så håller faktiskt 84,5% <strong>av</strong> det du granskat Höga naturvärden och 6,5%<br />
Mycket höga naturvärden!<br />
Vidare står det att 15 granskade områden hade <strong>av</strong>verkade trakter som hade högre naturvärden än det<br />
som <strong>av</strong>satts inom 3 km, men det är inte 15 <strong>av</strong>verkade utan 7 st som refereras till. Märkligt är också att<br />
referenserna, det som <strong>av</strong>verkats, inte är klassat i någon värdeklass.<br />
Men den allvarligaste bristen är att det saknas en beskrivning <strong>av</strong> hur du har valt ut de områden som<br />
inventerades. Utan ett statistiskt urval är resultaten från undersökningen ej representativa, vilket gör att<br />
det insamlade materialet har ett mycket begränsat värde för att dra riktiga slutsatser. Detta tycker vi är<br />
synd med tanke på allt det arbete som Du har lagt ner och de kostnader en så omfattande inventering<br />
innebär. En mer genomtänkt uppläggning <strong>av</strong> inventeringsarbetet skulle medfört ett korrekt resultat,<br />
och framför allt ett resultat som kunde ha utgjort en bas i en mer konstruktiv dialog kring <strong>av</strong>sättningar.<br />
Det hade vi uppskattat.<br />
10 ”<strong>Skog</strong>ar med höga naturvärden i Skellefteå kommun”, H.Sporrong 1998.<br />
11 ”<strong>Skog</strong>ar med höga naturvärden i Skellefteå kommun”, H.Sporrong 1998.
Hälsningar! D<strong>av</strong>id Rönnblom<br />
Författaren svarar:<br />
Hej D<strong>av</strong>id.<br />
Jag noterar att du har missuppfattat texten i rapporten. Dessutom tycker jag att du missat det<br />
beröm som faktiskt förekommer. Jag noterar också att du inte svarar på kritiken i rapporten<br />
utan istället försöker döma ut hela granskningen genom att påstå att den inte är ”objektivt”<br />
skriven. Här nedan bemöter jag dina påståenden:<br />
I "resultat" står det att <strong>av</strong> 39 granskade områden så ligger 18 st i den lägsta värdeklassen 4, vilket ger<br />
intryck <strong>av</strong> att nästan hälften <strong>av</strong> det som är <strong>av</strong>satt saknar naturvärden, men om man summerar arealer så<br />
utgör klass 4 bara 9% <strong>av</strong> arealen. Med samma mattematik så håller faktiskt 84,5% <strong>av</strong> det du granskat<br />
Höga naturvärden och 6,5% Mycket höga naturvärden!<br />
Mitt uppdrag var att granska ett antal <strong>av</strong>satta skogar. Jag har inte redovisat detta för att ”ge<br />
intryck” <strong>av</strong> någonting men jag har förståelse för din synpunkt och kommer att infoga detta<br />
under resultat 12 . Däremot så håller jag inte alls med om att en bedömning <strong>av</strong> varje objekt<br />
istället för areal inte är objektivt.<br />
Jag noterar också att du inte har någon som helst förklaring till att så många områden<br />
utan några höga naturvärden <strong>av</strong>satts. Jag g<strong>av</strong> dig chansen att svara på detta och du<br />
gjorde det inte. Det tycker jag är mycket synd. Arealen <strong>av</strong> dessa objekt är inte stor men<br />
faktum kvarstår - dessa områden <strong>av</strong>sattes medan närliggande skogar med högre<br />
naturvärden i flera fall <strong>av</strong>verkades.<br />
Vidare står det att 15 granskade områden hade <strong>av</strong>verkade trakter som hade högre naturvärden än det<br />
som <strong>av</strong>satts inom 3 km, men det är inte 15 <strong>av</strong>verkade utan 7 st som refereras till. Märkligt är också att<br />
referenserna, det som <strong>av</strong>verkats, inte är klassat i någon värdeklass.<br />
Här har du missuppfattat texten i rapporten. För 15st <strong>av</strong> de 39 granskade, <strong>av</strong>satta skogarna<br />
bedömdes att skogar - som ägs <strong>av</strong> <strong>Holmen</strong> <strong>Skog</strong> och hade högre naturvärden än de som<br />
<strong>av</strong>satts - <strong>av</strong>verkats (eller <strong>av</strong>verkningsplanerats) inom 3km <strong>av</strong>stånd från dessa 15 skogar under<br />
de senaste 5 åren. De <strong>av</strong>verkade skogarna finns beskrivna och naturvärdesbedömda<br />
(nyckelbiotop eller obj. med naturvärden) i beskrivningarna <strong>av</strong> de 39 granskade skogarna.<br />
Dessutom har ytterligare 7 skogar med höga naturvärden <strong>av</strong>verkats 3-10km från de 39<br />
granskade skogarna och är införda som en bilaga.<br />
Det är riktigt att de <strong>av</strong>verkade skogarna med höga naturvärden inte är graderade i klass 1-4<br />
men det är helt enkelt p.g.a. att den exakta arealen på dessa områden inte är undersökt.<br />
Arealen har stor betydelse för bedömning i klass 1-4 medan arealen på en skog saknar<br />
betydelse för bedömningen om skogen är Objekt med Naturvärden eller Nyckelbiotop (eller<br />
saknar höga naturvärden). Naturvärdesbedömningen <strong>av</strong> dessa skogar baserar sig på noggranna<br />
undersökningar <strong>av</strong> hyggen samt i vissa fall <strong>av</strong> <strong>av</strong>verkningsplanerad, underröjd skog medan<br />
omkringliggande skogar inte undersökts varför exakt areal är okänd.<br />
Men den allvarligaste bristen är att det saknas en beskrivning <strong>av</strong> hur du har valt ut de områden som<br />
inventerades. Utan ett statistiskt urval är resultaten från undersökningen ej representativa, vilket gör att<br />
det insamlade materialet har ett mycket begränsat värde för att dra riktiga slutsatser. Detta tycker vi är<br />
synd med tanke på allt det arbete som Du har lagt ner och de kostnader en så omfattande inventering<br />
innebär. En mer genomtänkt uppläggning <strong>av</strong> inventeringsarbetet skulle medfört ett korrekt resultat,<br />
och framför allt ett resultat som kunde ha utgjort en bas i en mer konstruktiv dialog kring <strong>av</strong>sättningar.<br />
12 mina egna beräkningar ger liknande procentsatser men de skiljer sig dock något, se under resultat.
Återigen har du missuppfattat rapporten. Under ”Underlag” i kap 2 framgår tydligt hur<br />
skogarna är utvalda. För mig som naturvårdare är det självklart att titta på <strong>av</strong>satta skogar i de<br />
områden där vi tidigare granskat <strong>av</strong>verkningar som <strong>Holmen</strong> gjort under de senaste åren. Detta<br />
är intressant eftersom ni under denna tid inte velat redovisa vilka områden som <strong>av</strong>satts<br />
samtidigt som skogar med höga naturvärden <strong>av</strong>verkats. På vilket sätt är det ”inte en<br />
genomtänkt uppläggning <strong>av</strong> inventeringsarbetet” att titta på <strong>av</strong>sättningar i områden där vi vet<br />
vad som <strong>av</strong>verkats i närheten under de senaste åren?<br />
Kärnfrågan för naturvården har ju hela tiden varit varför de frivilliga <strong>av</strong>sättningarna har<br />
hemlighållits trots omfattande kritik över att ni <strong>av</strong>verkat skyddsvärd skog.<br />
<strong>Skog</strong>liga hälsningar, Patrik Nygren<br />
8. Litteratur:<br />
”<strong>Skog</strong>ar med höga naturvärden i Skellefteå kommun”, H.Sporrong.<br />
”Signalarter”, <strong>Skog</strong>sstyrelsen.<br />
”Aktuell status för skogar med höga naturvärden i Skellefteå kommun”, P. Nygren 2000<br />
”<strong>Granskning</strong> <strong>av</strong> FSC-hyggen 2001”, P. Nygren<br />
”<strong>Granskning</strong> <strong>av</strong> FSC-hyggen 2002”, P. Nygren