pdf 3,7 MB - Skogsbruket
pdf 3,7 MB - Skogsbruket
pdf 3,7 MB - Skogsbruket
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Skogsbruket</strong><br />
OBUNDEN SPECIALTIDNING FÖR SKOGSÄGARE I FINLANDS SVENSKBYGD<br />
NR 9 2008. ÅRGÅNG 78<br />
5<br />
6<br />
8<br />
10<br />
12<br />
14<br />
16<br />
18<br />
20<br />
22<br />
FÖRENINGEN FÖR SKOGSKULTUR INFORMERAR<br />
ROTPRISETS BETYDELSE<br />
SKOGSINDUSTRINS KOSTNADSSTRUKTUR ÄR KOMPLICERAD.<br />
FRAMTIDSUTSIKTER FÖR VIRKESHANDELN<br />
BOLAGEN TIGER SOM MUSSLOR.<br />
NY VIRKESHANDELSAKTÖR PÅ ÅLAND<br />
FRAMTIDSTRON DOMINERAR.<br />
VIRKESKÖPARE UTVIDGAR VERKSAMHETEN<br />
BOLAGENS AKTIVITET FLYTTAR VÄSTERUT.<br />
FÖRSTA GALLRING<br />
DEN SJÄLVVERKSAMMA HAR BRA LÄGE.<br />
VIRKESKÖPARNA PRESENTERAS<br />
ÖKAD KONKURRENS I SVENSKFINLAND OCH PÅ ÅLAND.<br />
BARMARKSAVVERKNING FRAMTIDENS TREND?<br />
LYCKAD SLUTAVVERKNING I AUGUSTI MED FÅ SPÅR.<br />
PRISGARANTIER<br />
SKOGSBOLAGEN GER TILLÄGGSLIKVIDER I SLUTET AV ÅRET.<br />
ENERGIVED TILLVARA<br />
NYTT KONCEPT FÖR GALLRING, KRANVÅG UNDERLÄTTAR ARBETET OCH REGLER<br />
FÖR MÄTNING.<br />
PÅ OMSLAGET: BARBARA ALM PÅ MÖRBY LÄT AVVERKA I AUGUSTI.<br />
FOTO: MARIA LINDÉN<br />
2
<strong>Skogsbruket</strong><br />
www.skogsbruket.fi<br />
ISSN 0037–6434<br />
Utgivare<br />
Föreningen för Skogskultur rf<br />
Redaktion<br />
Orrspelsgränden 4, 00700 Helsingfors<br />
tfn 020 772 9000<br />
fax 020 772 9008<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
Chefredaktör<br />
Klaus Yrjönen<br />
tfn 020 772 9186<br />
klaus.yrjonen@tapio.fi<br />
Redaktionssekreterare<br />
Maria Lindén<br />
tfn 020 772 9192<br />
maria.linden@tapio.fi<br />
Redaktör<br />
Gerd Mattsson-Turku<br />
tfn 020 772 9059<br />
gerd.mattsson-turku@tapio.fi<br />
Medarbetare<br />
Bjarne Andersson tfn 044 782 7502<br />
Helena Forsgård tfn 018 15550<br />
helena@vikhan.aland.fi<br />
Bertel Widjeskog tfn 0500 888 530<br />
bergine@multi.fi<br />
Christian Hildén<br />
tfn 050 571 8115<br />
christian.hilden@kolumbus.fi<br />
Annonser:<br />
Oy Adving Ab, Ingmar Qvist<br />
tfn 09 221 3246<br />
fax 09 221 3425<br />
ingmar.qvist@elisanet.fi<br />
Adressförändringar och<br />
prenumerationer<br />
Margita Törnroth<br />
tfn 020 772 9088<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
Tidningen <strong>Skogsbruket</strong>s helårsprenumeration<br />
(11 nummer)<br />
36 i Finland<br />
340 SEK i Sverige<br />
43 övriga länder.<br />
Tidningen <strong>Skogsbruket</strong>s halvårsprenumeration<br />
(6 nummer)<br />
22 i Finland<br />
210 SEK i Sverige<br />
26 övriga länder.<br />
Aktia bank Abp IBAN:<br />
FI5140 5554 5235 9354 BIC:HELSFIHH<br />
Sampo bank Abp IBAN:<br />
FI7880 0013 0057 7591 BIC: DABAFIHH<br />
endast i Sverige<br />
Swedbank AB IBAN: SE10 8000 0832 7902<br />
3699 7151 BIC: SWEDSESS<br />
Ombrytning<br />
Margita Lindgren, Ekenäs Tryckeri Ab<br />
Tryckeri<br />
Ekenäs Tryckeri Ab, Ekenäs 2008<br />
LEDAREN 11.9.2008<br />
En svart dag för den<br />
finska skogsindustrin<br />
DEN 10 SEPTE<strong>MB</strong>ER 2008 kom våra två skogsjättar Stora Enso och UPM med besked<br />
om fabriksnedläggningar och rationaliseringar i Finland som innebär att<br />
över 1 600 arbetstagare får gå. Den tredje stora aktören M-real har inte ännu<br />
kommit med lika drastiska nedskärningar, men mer är att vänta även från det<br />
hållet.<br />
Grundorsaken till massa- och pappersindustrins svårigheter är att efterfrågan<br />
på pappersprodukter på världsmarknaden minskar sedan några år tillbaka.<br />
Även i Asien har tillväxttakten avtagit.<br />
Det här har lett till överkapacitet och lönsamhetsproblem för vår produktinriktade<br />
industri. Nu måste skogsindustrin fokusera på de lönsammaste marknaderna,<br />
utveckla nya produkter och bli mera kundinriktad. Ett exempel på nytänkande<br />
är Tetrapak som erbjuder kunderna helhetsservice genom att producera<br />
förpackningarna och också sköta om packandet av kundens produkt.<br />
Många andra faktorer inverkar på skogsindustrins lönsamhet. De förestående<br />
ryska exporttullarna kommer radikalt att minska mängden importvirke och förorsaka<br />
störningar i virkesförsörjningen till våra industrier. Stora Enso deklarerar<br />
nu klart att virkesimporten från Ryssland inte i framtiden spelar någon roll i<br />
virkesanskaffningen till de inhemska fabrikerna.<br />
Virkes- och energipriserna spelar också en roll i skogsindustrins situation,<br />
men är nog inte det verkliga orsakerna som ligger bakom de aktuella åtgärderna.<br />
Regeringen har genom sitt beslut om skattelättnader för virkesförsäljningsinkomster<br />
strävat till att stimulera den inhemska virkeshandeln. Det ser ut<br />
att fungera. Virkesförsäljningen har under de senaste veckorna varit rekordstor<br />
och underlättar den förestående anpassningen. Det är viktigt att statsmakten så<br />
fort som möjligt kommer ut med information om hur skattelättnaderna tolkas i<br />
praktiken. Skattelättnader borde vara möjliggast rättvisa och inte gynna någon<br />
försäljningsform.<br />
Bottennoteringen i debatten kommer dock från oppositionen som beskyller<br />
regeringen för skogsindustrins problem.<br />
Även om nedskärningarna inom skogsindustrin<br />
är dramatiska och drabbar enskilda<br />
orter och familjer hårt, så har de varit väntade<br />
och utgör ett nödvändigt led i utvecklingen<br />
mot ett nytänkande. Lönsamheten<br />
förbättras och efterfrågan på inhemskt virke<br />
är god. Det är positivt för vårt skogsbruk<br />
och skogsägarna kan med tillförsikt blicka<br />
mot framtiden. Virke av hög kvalitet som<br />
produceras i våra skogar kommer ha en bra<br />
efterfrågan i fortsättningen. Nya produkter<br />
med högre förädlingsgrad samt bioenergi<br />
ger oss nya möjligheter. <br />
3
Skogsutbildningen på svenska fyller 100 år<br />
Det har gått 100 år<br />
sedan den svenskspråkigaskogsutbildningen<br />
startade i Söderkulla<br />
i Sibbo år 1908. Då lades<br />
grunden till den nuvarande<br />
utbildningen för skogsfolk på<br />
svenska i Finland.<br />
Hundraårsjubiléet kommer<br />
att firas i Ekenäs på yrkeshögskolan<br />
Novia fredagen den 3<br />
oktober. Festligheterna inleds<br />
med ett besök i skolans skogar<br />
på förmiddagen, berättar<br />
Britt-Mari Fagerström som<br />
idag är programansvarig för<br />
Skogsbruk på yrkeshögskolan<br />
Novias linje för Naturbruk<br />
och miljö.<br />
Festen fortsätter med kaffe,<br />
tårta och festföredrag i Novias<br />
matsal klockan 14–17. Där<br />
kan man också under dagens<br />
lopp bekanta sig med en ut-<br />
ställning över skolans utveckling<br />
genom århundradet.<br />
Födelsedagskaffet ackompanjeras<br />
av festföredrag som<br />
hålls dels av skolans nuvarande<br />
lärare och elever men<br />
också före detta elever från<br />
olika tidsepoker har tillkallats<br />
att berätta om sin tids skogsstudier.<br />
Föredragen som hålls<br />
i Novias auditorium börjar<br />
klockan 14.<br />
Av talarna kan nämnas bl.a.<br />
Romi Rancken, Britt-Mari Fagerström,<br />
Håkan Nystrand,<br />
Lars-Åke Grönqvist, Erik Selenius,<br />
Lars-Åke Ekman, Svante<br />
Nilsson, Danne Mattson, Kim<br />
Österberg och Robert Lindholm.<br />
Erik Selenius o Lars-Åke<br />
Grönqvist har bägge studerat<br />
vid skogsskolan i början av<br />
1950-talet. När Forstis 75-års<br />
4<br />
fest firades år 1983 var Lars-<br />
Åke Ekman elevföreningens<br />
ordförande.<br />
Festen avrundas med middag<br />
på skolan.<br />
Det är nu 100 år sedan skogsutbildningen<br />
på svenska startade i Söderkulla<br />
i Sibbo. Så nu är det<br />
JUBILEUMSDAGS i Ekenäs<br />
den 3 oktober 2008<br />
9–12 Skogsbesök<br />
12.30– Uppvaktningar<br />
14–17 Skogsutbildning på svenska under 100 år<br />
– Tillbakablick på utvecklingen<br />
B-M Fagerström<br />
– Arbetsuppgifterna inom skogssektorn förr o nu.<br />
Håkan Nystrand<br />
– Vad för framtiden med sig? Romi Rancken<br />
– Kaffeservering<br />
– Minnen från studierna från 1950-talet till 2000-talet<br />
18.30– Middag med fri samvaro<br />
Närmare information och anmälningar<br />
britt-mari.fagerstrom@novia.fi 040-7449807<br />
Gemensam kampanj för leveranshuggare<br />
Stora Enso lovar skogsägare som tecknar ett leveranskontrakt<br />
senast den 15 december en bonussedel på en euro<br />
per såld kubikmeter för inköp av en Husqvarna såg, antingen<br />
en motorsåg eller en röjsåg.<br />
Maximibonusen är 150 euro och skogsägaren har några modeller<br />
att välja bland. <br />
Arrangörerna hälsar alla intresserade<br />
välkomna, anmälningar<br />
tas emot av Britt-Mari<br />
Fagerström.
Lagproposition om skattefrihet för<br />
virkesförsäljning på remiss<br />
SKATTEN PÅ INKOMSTER AV FÖRSÄLJNING AV VIRKE SJUNKER<br />
TEMPORÄRT. SKATTELINDRINGEN GÄLLER TILL UTGÅNGEN AV<br />
ÅR 2011, EN FÖRLÄNGNING MED ETT ÅR JÄMFÖRT MED DET<br />
SOM TIDIGARE ANGETTS. PROPOSITIONEN HAR SA<strong>MB</strong>AND MED<br />
BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2009 OCH ÄR AVSEDD ATT BE-<br />
HANDLAS I SA<strong>MB</strong>AND MED DEN.<br />
Regeringen föreslår att<br />
femtio procent av inkomsterna<br />
av virkesförsäljning<br />
som skett under perioden<br />
1.4.2008–31.12.2009<br />
ska vara skattefria om inkomsterna<br />
erhålls före utgången av<br />
2010. Om inkomsterna erhålls<br />
under år 2011 är 25 procent<br />
av inkomsterna skattefria. Regeringen<br />
föreslår vidare att 25<br />
procent av inkomster av virkesförsäljning<br />
som sker mellan<br />
1.1.2010 och 31.12.2010 ska<br />
vara skattefria om inkomsten<br />
erhålls före utgången av 2011.<br />
Kolla datum i ditt kontrakt<br />
Många skogsägare har varit i<br />
kontakt med sin virkesköpare<br />
och frågat om det är möjligt<br />
att riva det gamla kontraktet<br />
och skriva ett nytt. De virkesköpare<br />
som SKOGSBRUKET<br />
talat med uppger att svaret är<br />
nej. Ett kontrakt gäller den tid<br />
som är angiven på kontraktsblanketten.<br />
Vid rotköp är tiden vanligen<br />
två år. De senaste årens varma<br />
vintrar har gjort att många virkesköpare<br />
förhandlat om en<br />
treårig drivningstid med skogsägaren,<br />
då avverkningsobjektet<br />
är på en torvmark eller<br />
vattensjuk momark. Avsikten<br />
med en förlängd drivningstid<br />
är att det förhoppningsvis under<br />
tre år ska komma en kall<br />
vinter, då marken fryser, som<br />
gör det möjligt att utföra avverkningen<br />
utan förödande<br />
spår i terrängen.<br />
Om du har sålt virke, men<br />
skogen fortfarande är oavverkad,<br />
lönar det sig att ta fram<br />
virkeskontraktet och se när<br />
drivningstiden utgår. Om den<br />
har utgått och skogen fortfarande<br />
är oavverkad, ska du<br />
skriva ett nytt kontrakt. Då har<br />
OBS! Många saker är oklara<br />
tills lagen om temporär skattelindring<br />
kommer. Innehållet<br />
i lagen var inte känt när<br />
tidningen gick i tryck.<br />
Tiotusen elever har lärt sig skog med föreningen<br />
Föreningen för Skogskultur har sedan år 1999 hjälpt tiotusen<br />
skolelever att uppleva skogen och förstå skogsbrukets betydelse<br />
för Finland. Ett studiebesök i skogen tillsammans med en<br />
skogsfackman breddar och fördjupar skolans skogsundervisning.<br />
Därför stöder föreningen de finlandssvenska skolornas<br />
skogsundervisning genom att betala resekostnaderna mellan<br />
skolan och skogen. Stödet till skolorna är en av föreningens<br />
viktigaste arbetsformer.<br />
5<br />
du åtminstone ett kontrakt som<br />
berättigar till skattelättnad.<br />
Förskott viktig förhandlingsfråga<br />
Det andra viktiga datumet är<br />
när du får pengarna från virkesförsäljningen.<br />
För att få<br />
femtio procents skattelättnad<br />
ska pengarna finnas på ditt<br />
konto senast 31.12.2010. Om<br />
pengarna inflyter först under<br />
år 2011 är skattelättnaden<br />
bara 25 procent.<br />
Förskott blir nu en viktig<br />
förhandlingsfråga vid virkesförsäljning.<br />
Ju större förskott<br />
desto större bli skogsägarens<br />
nytta av skattelättnaden.<br />
Det har varit kutym att<br />
skogsägaren har fått omkring<br />
tjugo procent av virkeslikviden<br />
i förskott, oftast inom en<br />
månad från det att kontraktet<br />
ingicks.<br />
Begränsad rätt till avdrag<br />
För utgifter som uppkommit av<br />
arbete som gett virkesinkomster<br />
som berättigar till skattelättnad<br />
får skogsägaren avdra<br />
endast femtio procent resp.<br />
tjugofem procent. Till den här<br />
typen av utgifter räknas bl.a.<br />
kostnader för avverkning och<br />
skogstransport vid leveransförsäljning<br />
och för bottenröjning<br />
inför maskinell avverkning.<br />
Även rätten att avdra kostnader<br />
för resor mellan bostaden<br />
och skogen begränsas till den<br />
del resorna berör virkesförsäljning<br />
som berättigar till skattelättnad.<br />
Kostnaderna för skogsförnyelsearbeten<br />
är avdragbara till<br />
sitt fulla belopp.<br />
Första gallringar<br />
Inkomster av försäljning av virke<br />
från förstagallringar är skattefria<br />
när virkesaffären gjorts<br />
1.4.2008–31.8.2008 och inkomsterna<br />
erhålls senast den<br />
31 december 2009. Som förstagallring<br />
betraktas avverkning<br />
i skog där trädbeståndets<br />
genomsnittliga diameter före<br />
avverkningen är högst 16 cm<br />
på 1,3 meters höjd från marken.<br />
Kostnader som uppkommit<br />
av förstagallringen är inte<br />
avdragbara. Skattefriheten<br />
föreslås vara valfri och den<br />
beviljas på basis av skogsägarens<br />
yrkande i samband med<br />
beskattningen. <br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
Lärarnas intresse för studiebesöken är glädjande stort, men det<br />
finns ännu en mängd skolor som inte utnyttjat möjligheten.<br />
Ungefär 40 skolor använder årligen resestödet. I år har redan<br />
37 skolor ansökt och beviljats resestöd för sammanlagt 1580<br />
elever. Stödet har varit i medeltal 200 euro per skolklass.<br />
De finlandssvenska skolorna kan ansöka om resestöd under<br />
hela året. Förutsättningen är att en skogsfackman medverkar<br />
i programmet. Ansökningsblankett hittas på föreningens<br />
hemsida och sänds till föreningens sekreterare Lars Simell c/o<br />
Skogscentralen Kusten, Pb 26, 02771 Esbo.
VIRKESHANDEL<br />
Vilken betydelse har<br />
Pappersförbundet säger<br />
att deras andel<br />
av slutprodukten är<br />
marginell och skogsägarna<br />
att virkets andel är<br />
negligerbar. Politikerna anser<br />
att energins andel inte är så<br />
stor och att energipriset därför<br />
kan höjas. Men hur stor är de<br />
olika kostnadsposterna?<br />
Rotpriset en femtedel av<br />
sågarnas utgifter<br />
För den mekaniska skogsindustrin,<br />
dit sågverk och<br />
skivfabriker räknas, är virkesråvaran<br />
den största kostnadsposten.<br />
Virkesråvarans andel<br />
är omkring en tredjedel av<br />
totalkostnaderna.<br />
I den här kostnadsposten<br />
ingår förutom rotpriset som<br />
erläggs till skogsägaren också<br />
bl.a. avverkningskostnader<br />
och kostnader för virkestran-<br />
rotpriset?<br />
SKOGSINDUSTRIFÖRETAGEN I FINLAND HAR BEGRÄNSADE MÖJ-<br />
LIGHETER ATT PÅVERKA PRODUKTIONSKOSTNADERNA. ALLA<br />
KOSTNADSBITAR ÄR I SIG PROCENTUELLT GANSKA SMÅ. MEN<br />
MÅNGA BÄCKAR SMÅ. OCH KONKURRENSEN GLOBALT ÄR STEN-<br />
HÅRD. DET UPPGER DIREKTÖR ANDERS PORTIN PÅ SKOGIN-<br />
DUSTRIN RF.<br />
€/m 3<br />
30,0<br />
25,0<br />
20,0<br />
15,0<br />
10,0<br />
5,0<br />
0,0<br />
1999<br />
2001<br />
sporten. Enbart rotprisets andel<br />
av kostnadsstrukturen inom<br />
den mekaniska skogsindustrin<br />
är drygt tjugo procent eller en<br />
femtedel av totalkostnaderna.<br />
Rotpriset några procent<br />
av cellulosa- och pappersfabrikernas<br />
utgifter<br />
För cellulosa- och pappersindustrin<br />
utgör kostnaderna för<br />
virkesråvaran en sjundedel av<br />
totalkostnaderna. Kostnaderna<br />
för kemikalier och mineraler<br />
är en större utgiftspost än<br />
virkesråvaran, då de utgör en<br />
femtedel av totalkostnaderna<br />
Men rotprisets andel av de<br />
totala kostnaderna är bara<br />
omkring fyra procent. Därför<br />
är det förvånande att virkespriserna<br />
påstås vara orsaken<br />
till att det går dåligt för den<br />
inhemska cellulosa- och pappersindustrin.<br />
Prisutveckling<br />
Rotpris på massaved 1998–2007 omräknade<br />
till 2007 års värde<br />
Källa: Tapios årsstatistik 2007<br />
(Partiprisindex, inhemska varor)<br />
tall gran björk<br />
2003<br />
2005<br />
2007<br />
6<br />
för rotprisen på massaved har<br />
varit negativ från år 1998.<br />
Omräknat till 2007 års värde<br />
fick skogsägaren år 1998 när<br />
han sålde tallmassaved på rot<br />
18,90 euro/m 3 . I fjol fick han<br />
16,30 euro. Prisutvecklingen<br />
för gran- och björkmassaved<br />
har varit liknande.<br />
Pappersarbetarnas löner<br />
stiger fyra procent per år<br />
Arbetskraftskostnaderna eller<br />
löneutgifterna är ungefär en<br />
lika stor kostnadspost både<br />
inom cellulosa- och pappersindustrin<br />
och den mekaniska<br />
träindustrin. Den är ungefär<br />
en sjättedel av totalkostnaderna.<br />
Inom cellulosa- och pappersindustrin<br />
utgör löner till<br />
pappersarbetarna åtta procent<br />
av totalkostnaderna medan<br />
virkeslikvidernas andel stannar<br />
vid nämnda fyra procent.<br />
Skogsindustrins statistik<br />
över pappersarbetarnas lönenivå<br />
visar att årsförtjänsten för<br />
en pappersarbetare i snitt var<br />
närmare 45 000 euro i fjol.<br />
Som jämförelse kan nämnas<br />
Cellulosa- och pappersindustrins<br />
kostnadsstruktur 2004<br />
Flis och spån 3,9 %<br />
Rotpris 3,8 %<br />
Importvirke 2,7 %<br />
Drivning 2,0 %<br />
Transport 1,6 %<br />
Virkesråvara<br />
14,0 %<br />
Andra råvaror och<br />
förnödenheter<br />
23,4 %<br />
Arbetskraft<br />
15,1 %<br />
Energi 9,0 %<br />
Övriga<br />
kostnader<br />
29,5 %<br />
Avskrivningar<br />
Källa: Statistikcentralen, Skogsforskninginstitutet<br />
9,0 %<br />
att årsförtjänsten för lägre<br />
tjänstemän inom pappersindustrin<br />
stannar vid 40 000<br />
euro, dvs. de har en lägre lön<br />
är pappersarbetarna.<br />
Pappersarbetarna fick ett<br />
nytt kollektivavtal i juni, som<br />
sträcker sig till mars 2010.<br />
Under de här åren höjs pappersarbetarna<br />
slöner med<br />
omkring fyra procent per år.<br />
Pappersarbetarnas strejk<br />
sommaren 2006 var lång och<br />
försämrade dratiskt skogsindustrins<br />
resultat. Den förde dock<br />
med sig att cellulosa- och pappersfabrikerna<br />
kan hålla i gång<br />
sin produktionen även under<br />
jul och midsommar, vilket är<br />
en positiv sak eftersom det<br />
kostar att köra ner fabrikerna<br />
för några dagar.<br />
Många fabriker producerar<br />
själv sin energi<br />
De direkta energikostnaderna<br />
utgör en tiondedel av totalkostaderna<br />
för cellulosa- och<br />
pappersindustrin. För den<br />
mekaniska skogsindustrin är<br />
de endast ett par procent.<br />
Indirekt påverkar bräns-<br />
Mekaniska skogsindustrins<br />
kostnadsstruktur 2004<br />
Virkesråvara<br />
31,6 %<br />
Andra råvaror och<br />
förnödenheter<br />
19,8 %<br />
Arbetskraft<br />
16,5 %<br />
Energi 2,5 %<br />
Övriga<br />
kostnader<br />
25,2 %<br />
Avskrivningar<br />
4,5 %<br />
Rotpris 21,8 %<br />
Importvirke 3,8 %<br />
Transport 3,3 %<br />
Drivning 2,7 %<br />
Kostnadsstrukturen för cellulosa- och pappersindustrin och för<br />
den mekaniska skogsindustrin.
På en cellulosa- och pappersfabrik är rotprisets andel bara omkring<br />
fyra procent av de totala kostnaderna. Foto: Skogsindustrin<br />
rf.<br />
lepriset och elpriset via tillverknings-<br />
och transportkostnaderna<br />
nästan alla<br />
kostnadsposter.<br />
Literpriset på dieselolja har<br />
stigit markant sedant årsskiftet.<br />
Under årets fem första<br />
månader steg kostnaderna<br />
inom lastbilstrafiken med sju<br />
procent. Av den ökningen utgjorde<br />
höjda bränslekostnader<br />
fyra procent. SKAL, som<br />
är branschförbund för transportföretagare,<br />
uppger att en<br />
kostnadsökning med en procent<br />
per månad är något som<br />
aldrig förekommit tidigare.<br />
Cellulosa- och pappersindustrin<br />
är till en del självförsörjande<br />
vad gäller energiförbrukningen.<br />
Omkring hälften<br />
av den el de förbrukar producerar<br />
de själva i sina kraftverk.<br />
Tack vare de höjda energipriserna<br />
satsar enskilda fabriker<br />
i olika grad på att höja sin<br />
självförsörjningsgrad. Det är<br />
märkbara skillnader mellan<br />
skogsbolagen. UPM är helt<br />
självförjande vad gäller behovet<br />
av el.<br />
Läggs flera fabriker ner?<br />
Skogsindustrin fortsätter sina<br />
strävanden att förbättra lönsamheten.<br />
Nya beslut om<br />
flera stängningar av fabriker,<br />
främst sågar, väntas senare i<br />
höst.<br />
Det spekuleras över vilka<br />
finska fabriker som är hotade.<br />
I spekulationerna nämns bl.a<br />
Stora Ensos såg i Tolkis, Metsä-<br />
7<br />
Krita och stärkelse i papper<br />
Vid tillverkning av cellulosa och papper behövs det kemikalier<br />
och mineraler för att förbättra papprets egenskaper.<br />
Tillsatserna är olika utgående från vilket slags papper som<br />
tillverkas och vad det ska användas till.<br />
– kalciumkarbonat eller krita används som fyllmedel för<br />
att minska råvaruåtgången och för att öka papprets ogenomskinlighet<br />
och göra det vitare. Halter på upp till<br />
femtio procent förekommer.<br />
– stärkelse gör pappret styvare och starkare<br />
– hartslim minskar papprets vattenupptagning<br />
Världsmarknadspriserna på mineraler och kemikalier har stigit<br />
kraftigt under 2000-talet, upp till åtta procent per år. <br />
Botnia i Kaskö och UPM:s såg<br />
i Heinola.<br />
Kina är både hot och<br />
möjlighet<br />
Efterfårgan på papper och<br />
kartong ökar mycket lite i<br />
Västeuropa. Den kraftigaste<br />
ökningen finns i Kina. De<br />
största investeringarna i ny<br />
tillverkningskapacitet inom<br />
pappers- och kartongindustrin<br />
gör finska företag främst<br />
i Kina.<br />
Redan idag är drygt sextio<br />
procent av den finska skogsindustrins<br />
totala produktionskapacitet<br />
förlagd till anläggningar<br />
utom landets gränser.<br />
Men fortfarande är närmare<br />
tjugo procent av den finländska<br />
exporten relaterad till<br />
skog och papper.<br />
Ekonomin i Kina växer med<br />
En sågverksarbetare har klart lägre lön är en pappersarbetare. I fjol<br />
var årsförtjänsten för en sågverksarbetare i snitt 30 000 euro och<br />
för en pappersarbetare 45 000 euro. Källa: Skogsindustrin rf.<br />
omkring tio procent per år.<br />
Näst efter USA är Kina världens<br />
största producent och<br />
konsument av papper. Om<br />
konsumtionsökningen fortsätter<br />
i samma takt, kommer<br />
Kina nästa årtionde att stå för<br />
över fyrtio procent av världskonsumtionen<br />
av papper och<br />
kartong och för över fyrtio<br />
procent av konsumtionen av<br />
barrsågvaror.<br />
I dag förbrukar en kines under<br />
40 kilo papper per person<br />
och år. Motsvarande siffra för<br />
länderna inom EU är närmare<br />
180 kilo.<br />
Kinas export av skogsindustriprodukter<br />
har tredubblats<br />
från år 1997. Den stora produktionsökningen<br />
och konkurrensfördelarna<br />
på världsmarknaden<br />
beror framför allt<br />
på låga arbetskraftskostnader.<br />
Inom exempelvis möbelindustrin<br />
kan man för den lön som<br />
betalas till en arbetare i Västeuropa<br />
avlöna 35 arbetare i<br />
Kina. Trämöbler och träskivor<br />
är Kinas viktigaste exportprodukter<br />
relaterade till skogsindustrin.<br />
Kina har dock begränsade<br />
skogstillgångar och måste ty<br />
sig till import. Mest virke importeras<br />
från Ryssland, närmare<br />
fyrtio miljoner kubikmeter<br />
per år. Frågan är vad de ryska<br />
exporttullarna på virke kommer<br />
att innebära för Kina. <br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU
VIRKESHANDEL<br />
Virkeshandelns utsikter<br />
– bolagen tiger som musslor<br />
VIRKESANSKAFFNINGARNA SKER MED ETT FÖRHÅLL PÅ 3–6 MÅ-<br />
NADER, VILKET BETYDER ATT SKOGSBOLAGEN REDAN MED DE<br />
AFFÄRER SOM NU GJORTS HAR TRYGGAT VIRKET FÖR DE FÖR-<br />
STA MÅNADERNA NÄSTA ÅR. TIDER SOM ALLTSÅ SKA ÖVERLEVAS<br />
UTAN RYSKT VIRKE. GENOM ATT NU VARA FÖRUTSEENDE KAN<br />
BOLAGEN BYGGA UPP LAGER OCH RESERVER FÖR BEHOVET I<br />
BÖRJAN AV ÅRET.<br />
För Stora Enso skogs<br />
del berättar områdeschef<br />
Pekka T Rajala<br />
att hösten har börjat<br />
livligt, medan början av året<br />
var trög. Efter beslutet om<br />
skattefrihet på förstagallringar<br />
har virkeshandeln trissats upp<br />
till en hårresande nivå under<br />
de två till tre sista veckorna i<br />
augusti. Sista veckan i augusti<br />
gjordes alla tiders virkeshandelsrekord<br />
i Finland. Under<br />
en vecka köpte industrin 2,6<br />
miljoner kubikmeter virke.<br />
Virkeshandel på över en miljon<br />
kubikmeter per vecka är<br />
bra nivå för Finland, påminner<br />
Rajala.<br />
Målsättningar<br />
Under hösten tar man på Stora<br />
Enso i beaktande hotet om virkestullarna<br />
som ska realiseras<br />
vid årsskiftet. Tyngdpunkten<br />
på anskaffningarna har flyttats<br />
till hemlandet. Under den<br />
kommande säsongen strävar<br />
man efter rekordlivlig handel<br />
också i fortsättningen. Några<br />
målsättningar i volymer vill<br />
Rajala ändå inte gå ut med.<br />
Eftersom årets inledning var<br />
svag, ligger man ännu efter i<br />
anskaffningarna. Nivån rekordåret<br />
2006 har man ännu inte<br />
uppnått.<br />
Just nu förbereder sig Stora<br />
Enso på att flödet av den<br />
ryska massaveden ska ta slut.<br />
Tallmassaved kommer att sät-<br />
tas in för att ersätta björken.<br />
Eftersom sågverken går på<br />
sparlåga är flödet av flis och<br />
toppmassaved också litet just<br />
nu. Också detta bidrar till att<br />
efterfrågan på massaved ökar,<br />
påminner Rajala.<br />
Prisutvecklingen?<br />
Prisutvecklingen är svår att<br />
förutspå, säger Rajala. Den<br />
sätts utgående från balansen<br />
mellan utbud och efterfrågan<br />
och ur bolagets synvinkel<br />
skulle det vara bra om<br />
prisnivån skulle hållas stabil.<br />
Problemen i sågverkens efterfrågan<br />
gör att Rajala förutspår<br />
att stockpriset kommer att<br />
sjunka.<br />
Hälsningar till leveranshuggarna<br />
Rajala vill hälsa alla leveranshuggare<br />
att deras virke nu är<br />
speciellt välkommet. Självverksamhet<br />
anser han över<br />
lag vara en positiv sak. I det<br />
här läget när det inte finns<br />
tillräckligt med avverkningsmaskiner<br />
är självverksamheten<br />
speciellt välkommen.<br />
Speciellt förstagallringar och<br />
ungskogsvård hoppas han att<br />
skogsägarna själva ska ge sig<br />
in på.<br />
Under de turbulenta virkeshandelsveckorna<br />
har Stora<br />
Ensos kontraktskunder enligt<br />
Rajala fungerat rationellt, så<br />
8<br />
som alla andra skogsägare.<br />
Bolaget har gjort stora mängder<br />
förstagallringsaffärer med<br />
sina kontraktskunder. Kontraktskunderna<br />
ger bolaget en<br />
bra regelbunden ström av virke.<br />
Hoppet står högt speciellt<br />
gällande massaved, behovet<br />
på sågstock är mindre.<br />
Virkeshandelsfrämjande<br />
kampanjer<br />
Stora Enso har gått ut med en<br />
kampanj tillsammans med<br />
sin samarbetspartner Husqvarna.<br />
Strävan är att främja<br />
inflödet av virke och förstås<br />
att får in mera leveransvirke.<br />
Tanken är att alla parter ska<br />
vinna på kampanjen, understryker<br />
Rajala. Bolaget behöver<br />
virket, skogsägaren får<br />
inkomster (och förmån vid<br />
köp av Husqvarnas sågar) och<br />
samarbetspartnern får sälja<br />
flera sågar. Kampanjen pågår<br />
denna höst, men Rajala<br />
Pekka T Rajala.<br />
utlovar liknande uppiggande<br />
tilltag också i framtiden. Det<br />
är en del av bolagets metoder<br />
för att hålla igång den livliga<br />
stämningen och talkoandan<br />
på virkesmarknaden. I övrigt<br />
verkar det mest vara fråga om<br />
vackra ord och böner från bolagens<br />
håll.<br />
Snabbare start i norr<br />
Skogschef Juha Mäntylä på<br />
Metsäliitto är mycket nöjd<br />
med de senaste veckornas virkesutbud.<br />
Höstens handel har<br />
börjat med fart. Efter meddelandet<br />
om skatteförändringarna<br />
ökade virkeshandeln också<br />
för Metsälliittos del mycket<br />
häftigt. Under de senaste<br />
veckorna har bolaget köpt<br />
nästan 1 miljon kubikmeter<br />
virke per vecka. Man köper<br />
alla sortiment, såväl rot som<br />
leveransköp. Trots att höstens<br />
startfart har varit livlig konstaterar<br />
han att kvoterna är långt
ifrån fulla. Regionalt har virkeshandeln<br />
under början av<br />
året enligt Mäntylä varit livligare<br />
i norra Finland. Nu har<br />
också övriga regioner kommit<br />
starkt igång.<br />
Bolagets virkesbehov på<br />
årsnivå är ca 25 miljoner kubikmeter<br />
från Finland. Målsättningen<br />
för detta år är att<br />
från privatskogarna komma<br />
upp till 18 miljoner kubikmeter.<br />
Med den nuvarande<br />
farten på virkeshandeln ska<br />
målen nog uppnås.<br />
Importbortfallet ska ersättas<br />
För leveranshuggarna hoppas<br />
Mäntylä på vackert väder i<br />
skogarna. Massavedsefterfrågan<br />
är nu hög, så han hoppas<br />
på många leveranser. Också<br />
priset på massaved är enligt<br />
honom nu bra. Han jämför<br />
med priset i Sverige och<br />
menar att vi ligger på en bra<br />
nivå.<br />
När tullarna på virke från öst<br />
vid årsskiftet stiger, kommer<br />
importen att begränsas till de<br />
sortiment som inte är belagda<br />
med tullar. Metsäliitto importerar<br />
i framtiden endast några<br />
hundra tusen kubikmeter<br />
virke från Ryssland, berättar<br />
Mäntylä. Importen kommer<br />
att bestå av flis och björkmassaved<br />
med en diameter på<br />
Juha Mäntylä.<br />
under 15 cm. Några förhöjda<br />
tullar kommer man inte att<br />
betala. Importvolymen kommer<br />
således för bolagets del<br />
att sjunka kraftigt.<br />
På framtiden ser Mäntylä<br />
just nu rätt positivt, om nuvarande<br />
virkeshandelstakt<br />
fortsätter, kommer bolaget väl<br />
att klara av förändringarna<br />
vid årsskiftet. Det förutsätter<br />
att virkeshandeln också efter<br />
årsskiftet fortsätter lika smidig<br />
som nu. En återgång till läget<br />
som var till exempel i början<br />
av detta år vill han inte se.<br />
Skatteknepet verkar bita<br />
Från UPM Skog kommenterar<br />
områdeschef Pekka Rajala<br />
virkeshandelsläget på följande<br />
sätt;<br />
hösten har börjat livligt och<br />
det gjordes rekordstora virkesköp<br />
under den sista veckan<br />
i augusti, vecka 35. Under<br />
Rajalas arbetshistoria har han<br />
aldrig tidigare upplevt ett lika<br />
stort inköp under en vecka.<br />
Enligt honom är det ett tecken<br />
på att skattebjörnens åtgärder<br />
på kort sikt kan ha stor inverkan.<br />
Industrin behöver ändå<br />
långsiktiga lösningar. Just nu<br />
ser det ut som om det livliga<br />
läget på virkesmarknaden<br />
skulle fortsätta också efter augusti.<br />
9<br />
Utvidgat inköpsområde<br />
Målsättningar för slutet av<br />
året beror enligt Rajala på<br />
hurudana stämplingar och till<br />
vilket pris de erbjuds. UPM<br />
kommer att vara aktiva, lovar<br />
han. På bolaget är man måna<br />
om att får sin andel av det<br />
totala utbudet och just nu är<br />
efterfrågan större än vanligt.<br />
Också UPM ska kompensera<br />
bortfallet i importen med inhemskt<br />
virke. Bolaget är nu<br />
aktivt också längre söderut<br />
på sydkusten. Från och med<br />
förra hösten har man utvidgat<br />
verksamheten och rekrytering<br />
av ny anskaffningspersonal<br />
pågår som bäst. Rajala vill<br />
inte heller glömma svenska<br />
Österbotten som är bolagets<br />
traditionella verksamhetsområde.<br />
Här kommer bolaget<br />
att fortsätta aktivt med sitt beprövade<br />
koncept och arbeta<br />
för att upprätthålla de redan<br />
goda kundförhållandena.<br />
UPM kommenterar inte<br />
prisutvecklingen, utan konstaterar<br />
att balansen mellan<br />
efterfrågan och utbud styr.<br />
Man hoppas på balans och<br />
sådana priser att virkeshandeln<br />
fungerar.<br />
UPMs kampanjer?<br />
Senare på hösten kommer<br />
man från UPM:s sida att vara<br />
aktiva. Systematisk marknadsföring<br />
pågår hela tiden och<br />
bolaget är aktivt på virkesmarknaden,<br />
tycker Rajala. På<br />
frågan vad det betyder svarar<br />
han ändå inte, utan poängterar<br />
att man gör bakgrundsarbete<br />
med kunderna, som till<br />
största delen är privata skogsägare.<br />
En bärande möjlighet för<br />
UPM är att skattelättnaden<br />
fortsätter, anser Rajala. Han<br />
hoppas att den partiella skattefriheten<br />
ska visa sig vara<br />
lika populär som förstagallringsskattefriheten.<br />
Hoppas på kontakt av<br />
skogsägarna<br />
Rajala tycker att bolaget har<br />
långsiktiga förmåner som<br />
alla bolag inte erbjuder. Han<br />
hoppas därför att intresserade<br />
skogsägare tar kontakt.<br />
Bolaget lovar att de har bra<br />
ställningar i virkeshandelsvirvlarna<br />
och hoppas att<br />
skogsägarnas och deras egna<br />
intressen ska träffas. ”UPM<br />
säger sig ha klätt sig i köprocken”.<br />
Bolagen förlitar sig på<br />
statsmakten<br />
I tider av rubriker med hot om<br />
virkesbrist känns det verkligt<br />
fantasilöst att bolagens ledning<br />
i själva verket inte har<br />
hittat på någonting nytt för att<br />
liva upp marknaden. Cheferna<br />
hänvisar till att man har vädjat<br />
till skogsägarna. Man verkar<br />
sitta och vänta på att staten ska<br />
lösa problemen, såsom skattefriheten<br />
för en viss tid verkar<br />
göra. Några egna nya anskaffningsmetoder,<br />
kampanjer eller<br />
medlemspaket talar ingen av<br />
de intervjuade cheferna om.<br />
Stora Ensos sågkampanj verkar<br />
vara det finaste dessa Finlands<br />
största skogsbolagsledare har<br />
kunnat komma på. Innovativt<br />
– man frågar sig. Hotet om virkesbrist<br />
är i alla fall verkligt, så<br />
man skulle kanske få vänta sig<br />
något mer rafflande. <br />
TEXT: MARIA LINDÉN<br />
BILDER: SKOGSBOLAGEN<br />
Pekka Rajala.
VIRKESHANDEL<br />
Flis väntar på att exporteras till Korsnäs pappersbruk i Gävle<br />
från Carl Rundbergs anläggning på Åland.<br />
Åländska skogsbolag<br />
får konkurrens av UPM<br />
SITUATIONEN FÖR DE BÅDA SKOGSBOLAGEN PÅ ÅLAND ÄR LIK<br />
DEN I OMVÄRLDEN – MAN KUNDE SÄLJA MER MASSAVED ÄN<br />
MAN FÅR TAG I MEDAN EFTERFRÅGAN PÅ SÅGAT VIRKE HAR<br />
MINSKAT.<br />
DESSUTOM HAR ÄVEN UPM BÖRJAT SNEGLA PÅ ÅLAND SOM<br />
HITTILLS VARIT EN VIT FLÄCK PÅ STORBOLAGETS INKÖPSKARTA.<br />
DET KAN I SIN TUR LEDA TILL EN STÖRRE DRAGKAMP OM VIRKET<br />
FRÅN DE ÅLÄNDSKA SKOGARNA.<br />
– Det gäller att ha is i magen<br />
och att försöka rätta sig efter<br />
marknadsläget, säger Joakim<br />
Blom som är vd för Ålands<br />
skogsägarförbund och Ab<br />
Skogen.<br />
– Det går upp och ner i<br />
branschen och just nu är det<br />
på nedåtgående. Det är i och<br />
för sig helt normalt, den högkonjunktur<br />
vi haft kan inte<br />
vara för evigt. Nu ser vi först<br />
och främst till att avverka för<br />
att hålla igång vår såg och vår<br />
flis, säger Jan Stenlund som är<br />
vd vid Carl Rundberg Ab.<br />
Finns potential<br />
Massaved efterfrågas just nu<br />
men volymerna man får in<br />
är inte tillräckliga. De stora<br />
volymerna av massaved kommer<br />
vid en slutavverkning<br />
men eftersom timret inte är<br />
lika efterfrågat är slutavverkningen<br />
inte heller det första<br />
man prioriterar.<br />
10<br />
– Vi försöker i stället uppmuntra<br />
till första och andra<br />
gallringar och det finns potential<br />
i de åländska skogarna<br />
med 1 200 hektar som borde<br />
gallras, säger Joakim Blom.<br />
Ab Skogen har ett eget renseri<br />
där man framställer cellulosaflis<br />
av massaveden och<br />
allt går på export till Korsnäs<br />
pappersbruk i Gävle. Ab Skogen<br />
har sålt flis till Korsnäs i<br />
40 år. Det är med andra ord<br />
ett långt affärsförhållande<br />
som hittills varit bra för båda<br />
parter och som man inte bryter<br />
hur lättvindigt som helst.<br />
– Ännu har vi inte hittat<br />
någon orsak att byta köpare.<br />
Men det betyder ändå inte att<br />
vi inte ska konkurrensutsätta<br />
vår verksamhet, säger Blom.<br />
Den flis som kommer från<br />
Ab Skogen räcker till två<br />
veckors produktion per år för<br />
Korsnäs pappersbruk.<br />
– Det låter kanske inte så<br />
mycket men för Korsnäs är det<br />
viktigt att produktionen hålls i<br />
gång alla veckor per år, säger<br />
Blom och därmed är flisen<br />
från Ab Skogen en viktig om<br />
än en rätt liten kugge i Korsnäs<br />
stora hjul.<br />
Inget vettigt pris<br />
Ab Skogen har en egen klentimmersåg<br />
och det mesta som<br />
sågas eller 70–80 % har gått<br />
på export till bland annat<br />
Frankrike, Belgien, Holland<br />
och Tyskland. Försäljningen<br />
sköts av en konsult som bor i<br />
Frankrike. En del säljs även till<br />
byggvaruföretag på Åland.<br />
Just nu är utbudet av sågat<br />
virke betydligt större än efterfrågan<br />
på marknaden i Europa<br />
och det märker man av även<br />
vid Ab Skogen.<br />
– Vi såg början till nedgång-
en i augusti ifjol och nu har det<br />
blivit ännu svårare att få vettigt<br />
betalt för sågat virke. Vi sågar<br />
mindre just nu, säger Blom.<br />
Ab Skogen har 15 anställda,<br />
av dem jobbar drygt hälften<br />
vid sågen.<br />
– Vi försöker blicka framåt<br />
och har inte tänkt permittera<br />
trots nedgången. Vi har till<br />
exempel installerat ett nytt<br />
flissåll som gör att vi kan leverera<br />
flis av högre kvalitet till<br />
Korsnäs och därmed kan vi få<br />
ut ett bättre pris, säger Blom.<br />
”Inte samma brådska”<br />
Jan Stenlund, vd vid Carl<br />
Rundberg, säger samma sak<br />
som Blom – det finns ett överutbud<br />
på sågat virke och exportmarknaden<br />
har gått ner<br />
kraftigt.<br />
– Vi har inte samma brådska<br />
att få igång sågen i höst som tidigare<br />
år. Däremot vill vi gärna<br />
ha in mer massaved som med<br />
dagens prissättning förmodligen<br />
blir intressantare för skogsägarna,<br />
säger Stenlund.<br />
Också Rundbergs säljer<br />
all cellulosaflis på export till<br />
Korsnäs i Gävle och har liksom<br />
Ab Skogen gjort det i<br />
många decennier.<br />
Rundbergs har även ett<br />
komplett utbud av sågat virke<br />
för husbyggarna som säljs dels<br />
via en egen brädgård, dels via<br />
byggvaruföretag på Åland.<br />
– Det är en liten styrka för<br />
oss att vi kan sälja en del av<br />
vårt sågade utbud på hemmaplan<br />
men även här känner<br />
vi av konkurrensen. Vi är inte<br />
ensamma på marknaden, det<br />
kommer in en del sågat utifrån<br />
som pressar våra marginaler.<br />
UPM på gång<br />
Åland har hittills varit en vit<br />
fläck på UPM Skogs inköpskarta<br />
men från och med den<br />
1 juli har bolaget utvidgat sitt<br />
inköpsområde så att det numera<br />
omfattar hela Svenskfinland<br />
inklusive Åland.<br />
Mikael Bäckman är nyutnämnd<br />
distriktschef för området<br />
och säger att man som<br />
bäst arbetar på att bemanna<br />
distriktet med egna uppköpare.<br />
Dock vet man ännu inte<br />
hur man gör med Åland – om<br />
landskapet får en helt egen<br />
UPM-representant eller om<br />
inköpen sköts på annat sätt,<br />
till exempel i samarbete med<br />
något av skogsbolagen.<br />
– Vi är mest intresserade<br />
av sågflis och massaved, antingen<br />
färdigt flisat eller som<br />
rundvirke, säger Bäckman.<br />
Åland må te sig som en li-<br />
11<br />
– Vi avvaktar och ser,<br />
säger Jan Stenlund,<br />
vd vid skogsbolaget<br />
Carl Rundberg, om<br />
UPM:s inbrytning på<br />
Åland.<br />
ten prick i havet men här finns<br />
enligt Bäckman outnyttjade<br />
skogsresurser. Den årliga tillväxten<br />
på Åland beräknas till<br />
400 000 kubikmeter medan<br />
endast hälften avverkas.<br />
– Vi köper virke i bland<br />
annat Sverige, de baltiska<br />
länderna och Skottland och<br />
fartygen som fraktar virke till<br />
oss kör redan förbi Åland så<br />
transporten är inget problem,<br />
säger Bäckman.<br />
Priset då?<br />
– Det är klart att det åländska<br />
virket inte kan vara dyrare<br />
än det vi får på annat håll för<br />
att vara intressant för oss.<br />
Han tycker inte att inbrytningen<br />
på den åländska marknaden<br />
är speciellt dramatisk.<br />
– Vi är ett alternativ som det<br />
förhoppningsvis är intressant<br />
att pröva på – antingen för de<br />
åländska skogsbolagen eller<br />
för enskilda skogsägare som<br />
kan sälja massaved för en hel<br />
pråm, det vill säga mellan<br />
2 000 och 3 000 kubikmeter,<br />
säger Mikael Bäckman.<br />
På kort sikt<br />
Joakim Blom ser UPM.s inbrytning<br />
på Åland som en na-<br />
– Vi prioriterar första och andra<br />
gallringar framom kalavverkningar<br />
för att få in mer<br />
massaved, säger Joakim Blom,<br />
vd vid Ab Skogen.<br />
turlig utveckling och man kan<br />
inte hindra enskilda skogsägare<br />
att sälja åt vem de vill.<br />
– En större aktör kan kanske<br />
betala mer på kort sikt men<br />
vill å andra sidan enbart ha<br />
de bästa bitarna. Vi tar däremot<br />
hand om allt och sköter<br />
även en del av förädlingen på<br />
Åland, säger han.<br />
– Vi måste hänga med och<br />
se vad som händer och sedan<br />
ta ställning till eventuella åtgärder<br />
från vår sida, säger Jan<br />
Stenlund.<br />
Torbjörn Björkman är verksamhetsledare<br />
vid Ålands<br />
skogsvårdsförening. Han säger<br />
att det är både bra och dåligt<br />
om UPM kommer in som<br />
en ny uppköpare på Åland.<br />
– Det är bra om priserna<br />
kan höjas. Om man ser till<br />
medelrotpriset som baserar<br />
sig på virkesprisuppgifter för<br />
åren 2005–2007 ligger Åland<br />
långt efter nivån på fastlandet<br />
– 18,78 euro här mot 34,88<br />
euro i övriga Finland. Men om<br />
konkurrensen leder till att dagens<br />
verksamhet vid de båda<br />
skogsbolagen riskeras är det<br />
naturligtvis illa ur samhällsekonomisk<br />
synvinkel. Men i<br />
en tid med virkesbrist är det<br />
här en naturlig utveckling, säger<br />
Torbjörn Björkman. <br />
TEXT OCH FOTO:<br />
HELENA FORSGÅRD
VIRKESHANDEL<br />
Livlig virkesmarknad<br />
öppnar nya möjligheter<br />
SEDAN ÅRSSKIFTET HÅLLER STORA ENSO PÅ ALLVAR ATT ETA-<br />
BLERA SIG I SVENSKA ÖSTERBOTTEN. EN AV BOLAGETS NYA<br />
KUNDER I LANDSKAPET ÄR SKOGSÄGAREN OCH -ENTREPRENÖ-<br />
REN LEIF SKARPER. HAN BYTTE VIRKESINKÖPARE I VÅRAS OCH<br />
ÄR NÖJD MED SITT BESLUT.<br />
I<br />
svenska Österbotten har<br />
de stora virkesinköparna<br />
UPM och Metsäliitto dominerat<br />
marknaden i många<br />
år. Men från och med i år har<br />
konkurrensen om de privata<br />
skogsägarnas virke ökat. Som<br />
bäst håller nämligen en tredje<br />
skogsjätte – Stora Enso – på att<br />
etablera sig i landskapet.<br />
Virkesbristen sätter bolagen<br />
i rörelse<br />
Bolaget har sin största koncentration<br />
av industrier i den<br />
Peter Nyman håller på allvar att etablera Stora Enso i Österbotten.<br />
Bolaget konkurrerar huvudsakligen med UPM och Metsäliitto<br />
om virket i landskapet.<br />
12<br />
östra och sydöstra delen av<br />
landet. Den västra delen är till<br />
stora delar outforskat område.<br />
I den finska delen av landskapet<br />
har man endast varit verksamt<br />
i fyra till fem år. Och nu<br />
är det alltså dags att erövra<br />
den svenska.<br />
– För oss är det en naturlig<br />
utvidgning och ett led att<br />
försäkra sig om det inhemska<br />
virket. En orsak är virkestullarna,<br />
som har påskyndat<br />
etableringen västerut. Vi behöver<br />
virke lika mycket som<br />
de andra, säger Peter Nyman,<br />
anskaffningsförman i Österbotten.<br />
I våras knöt Nyman till sig<br />
en ny kund som bytte bolag<br />
från Metsäliitto. Han heter<br />
Leif Skarper som är skogsägare<br />
och -entreprenör i Vörå-<br />
Maxmo. Skarper är nöjd med<br />
sitt beslut.<br />
– Jag sålde massaved på leverans<br />
i våras och jag är nöjd<br />
med priserna som de har på<br />
leveransvirket. Deras priser<br />
var högst av alla när det kommer<br />
till massaved och det var<br />
en orsak till att jag valde att<br />
sälja åt dem. Prismässigt är de<br />
mycket konkurrenskraftiga,<br />
säger han.<br />
En annan avgörande faktor<br />
var att Skarper från tidigare<br />
hade goda kontakter med bolagets<br />
man i Österbotten, Peter<br />
Nyman.<br />
– Därför var det enkelt att<br />
slå en signal och reda ut vad<br />
det fanns för möjligheter och<br />
hur deras priser är. En annan<br />
sak som är positivt är att de<br />
betalar för det köpta virket<br />
snabbare än de andra två.<br />
Bra med ökad konkurrens<br />
Enligt Skarper är en annan fördel<br />
att bolaget tar emot lång-<br />
”Det är klart att det är tufft<br />
eftersom vi konkurrerar om samma<br />
skogsägare.”<br />
massa med fallande längder<br />
medan andra inte köper in<br />
virke som är över tre meter.<br />
Han anser också att skogsägarkunderna<br />
i landskapet mår bra<br />
av att konkurrensen har ökat.<br />
– Tidigare var marknaden<br />
här uppdelad mellan UPM<br />
och Metsäliitto. De delade<br />
på kunderna och sett ur vår<br />
synvinkel är det bara positivt<br />
att man nu kan välja mellan<br />
tre virkesinköpare. Ökad<br />
konkurrens är alltid bra, säger<br />
Skarper.<br />
Det gäller framför allt när<br />
priserna på de olika virkessortimenten<br />
har gått ner efter<br />
rekordåret 2006–2007. Massavedspriserna<br />
är fortfarande<br />
på en rätt hög nivå jämfört<br />
med stock som har sjunkit<br />
mest, menar Skarper.<br />
– Priserna på leveransmassan<br />
är ganska bra, men visst<br />
kan det alltid vara bättre.<br />
Skogsentreprenör<br />
Skarper, som har ekologisk
Skogsägare och skogshuggarentreprenör Leif Skarper valde i<br />
våras ett nytt spår – Stora Enso. Från och med nu säljer han sitt<br />
virke åt dem.<br />
spannmåls- och vallodling,<br />
arbetar också som skogshuggarentreprenör<br />
och utför specialavverkningar<br />
och olika<br />
röjningar. Han beskriver sig<br />
själv som en frilansande entreprenör<br />
som utför arbeten<br />
åt både privata skogsägare,<br />
skogsvårdsföreningar samt<br />
virkesinköpare.<br />
– Jag är med andra ord inte<br />
bunden av kontrakt att utföra<br />
arbeten åt en enskild virkesinköpare,<br />
utan jag far dit näsan<br />
pekar.<br />
Skarper har en traktor och<br />
en skogsvagn samt röjningsutrustning<br />
till sitt förfogande. I<br />
nuläget går verksamheten bra.<br />
Efterfrågan på hans tjänster är<br />
stort och för tillfället röjer han<br />
skog för en privat skogsägares<br />
räkning i närområdet.<br />
– Det finns inte så många<br />
som enbart röjer så det finns<br />
en marknad för det jag gör.<br />
Som det ser ut nu finns det<br />
mycket att göra och jag har<br />
till och med varit tvungen att<br />
skjuta upp några kommande<br />
uppdrag. En orsak till att aktiviteten<br />
i skogarna är livlig<br />
kan vara den planerade skattesänkningen.<br />
Nu får vi bara<br />
hoppas att riksdagen godkänner<br />
förslaget.<br />
Stor utmaning<br />
Anskaffningsförman Peter Nyman<br />
är medveten om att det<br />
inte kommer att bli någon<br />
enkel uppgift att slå sig in på<br />
en ny marknad. Detta trots att<br />
han har stora muskler bakom<br />
sig.<br />
– Det är klart att det är tufft<br />
eftersom vi konkurrerar om<br />
samma skogsägare som alla<br />
andra. Men jag tror att det är<br />
13<br />
hälsosamt för skogsägarna att<br />
det finns flera alternativ. Våra<br />
priser är också konkurrenskraftiga<br />
och vi har inte etablerat<br />
oss för att bli god två eller<br />
trea.<br />
Nyman vill inte gå in på<br />
några siffror men säger att<br />
man har uppnått cirka femtio<br />
procent av virkesanskaffningen<br />
i svenska och finska Österbotten<br />
i år. Hur det slutliga<br />
resultatet blir återstår att se.<br />
– Det beror helt och hållet<br />
på hur virkeshandeln utvecklas<br />
under hösten. De stora frågetecknen<br />
är skattereformen<br />
och rysstullarna och världsmarknadsläget<br />
i allmänhet.<br />
Men målet står fast.<br />
En annan faktor som påverkar<br />
är huruvida Stora Enso<br />
lyckas locka till sig nya kun-<br />
der i området. På den punkten<br />
är Nyman fast besluten att<br />
lyckas.<br />
– Vi har haft både brev-, epost-<br />
och telefonkampanjer<br />
och hittills är det den förstnämnda<br />
som har lyckats bäst.<br />
Vi följer inga utstakade linjer<br />
utan försöker anpassa oss efter<br />
situationen. Vi är medvetna<br />
om att österbottningarna<br />
är traditionsbundna, men hittills<br />
har de allra flesta reagerat<br />
positivt på att det finns ytterligare<br />
en aktör på marknaden.<br />
<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
CHRISTOFFER THOMASFOLK<br />
Här arbetar Leif Skarper i skogen där han röjer åt en privat<br />
skogsägare. Att röja är en viktig del för att ungskogen ska växa<br />
ordentligt och producera stockar i framtiden.
Självverksamhet<br />
vid första gallring<br />
Ett oskött bestånd producerar<br />
mycket biomassa<br />
medan utvecklingen<br />
till timmer är<br />
långsam. Gallring är därför<br />
nödvändigt för att beståndet<br />
snabbt skall producera mycket<br />
virke som är grovt och av<br />
bra kvalitet.<br />
Många skogsägare väljer<br />
att sköta sina första gallringar<br />
själva istället för att ge ut<br />
dem på entreprenad. Några<br />
utför både avverkning och<br />
närtransport medan andra<br />
lejer ut den ena biten. Själv<br />
har jag lejt ut närtransporten<br />
p.g.a. av att jag saknar lämplig<br />
utrustning men också för<br />
att det går åt tid att själv transportera<br />
virket. Nu finns det istället<br />
mera tid för avverkning<br />
och plantskogsskötsel. Självverksamhet<br />
kräver att man<br />
har intresse, tid och fysiska<br />
förutsättningar samt nödiga<br />
kunskaper, färdigheter och<br />
en bra utrustning. Finns inte<br />
dessa förutsättningar är det<br />
bättre att låta ”proffsen” sköta<br />
jobbet istället.<br />
14<br />
Utrymme åt kronorna<br />
Tidpunkten för första gallring<br />
bestäms av hur kvistrensningen<br />
framskrider. Idealet för<br />
optimal produktion är att den<br />
gröna kronans andel av stammens<br />
längd är 40–50 procent<br />
hos tall och björk samt 50–60<br />
procent hos gran. Genom att<br />
följa med beståndets utveckling<br />
och gallra då kronorna<br />
det kräver, uppnår man enligt<br />
min mening, bästa möjliga<br />
skogsvård.<br />
Då man lejer ut första gall-<br />
Körstråksplaneringen är viktig vid första gallring eftersom samma stråk används<br />
också vid följande gallring. Ett bra körstråk som är tillräckligt brett, minimal sidolutning<br />
och virket inom räckhåll för griplastaren minskar risken för körskador.<br />
ringen föredrar man ibland att<br />
skjuta fram första gallringen<br />
för att på så sätt få ett större<br />
uttag och därmed kunna sänka<br />
drivningskostnaderna. Sker<br />
detta på bekostnad av kronornas<br />
utveckling betyder det<br />
tillväxtförluster på lång sikt.<br />
Vill man verkligen påverka<br />
tidpunkten för första gallring<br />
och virkesuttaget så gäller det<br />
att sköta plantskogsröjningarna<br />
korrekt, d.v.s. i rätt tid och<br />
till rätt stamantal.<br />
Den självverksamma skogsägaren<br />
påverkas inte i högre
grad av uttaget vid först gallring.<br />
Många gånger kan gallringen<br />
utföras som en s.k.<br />
huggarröjning och utfallet<br />
blir massaved samt brännved<br />
eller energived.<br />
Kvarblivande bestånd<br />
Det är det kvarblivande beståndets<br />
kondition efter avverkningen<br />
som är huvudsaken.<br />
Trädslagsval bör göras<br />
med hänsyn till skogstypen.<br />
Rekommendationerna i gallringsmallarna<br />
bör följas där<br />
stamantal och grundyta hålls<br />
inom stipulerade gränser. För<br />
få kvarlämnade stammar ger<br />
tillväxtförluster samt stora risker<br />
för snöbrott och vindfällen<br />
medan för täta bestånd inte<br />
lämnar tillräckligt utrymme<br />
för kronornas utveckling.<br />
Vid första gallring är det<br />
praktiskt att utgå från stamantalet<br />
per hektar då man vill<br />
kontrollera gallringsstyrkan.<br />
Rekommenderat stamantal<br />
för barrträd efter gallring är<br />
1 100–1 400 per hektar, beroende<br />
av skogstyp samt trädens<br />
höjd. Motsvarande för<br />
lövträdsbestånd är 800–1 000<br />
stammar per hektar. Med<br />
hjälp av en fyra meters käpp<br />
kan man ta cirkelprovytor och<br />
varje stam inom provytan representerar<br />
200 stammar per<br />
hektar. Strävar man vid gallring<br />
i barrträdsbestånd till att<br />
lämna 1 200 stammar kvar,<br />
bör man således i medeltal ha<br />
sex stammar i provytan.<br />
Skador i form av djupa spår i<br />
marken, avslitna rötter och lösriven<br />
bark på kvarblivande bestånd<br />
bör vara minimala. Man<br />
gör ju verkligen beståndet och<br />
sig själv en björntjänst om skadenivån<br />
inte kan hållas nere,<br />
enligt rekommendationen får<br />
max. fem procent av de kvarstående<br />
träden ha skador.<br />
Fördelar med att göra första<br />
gallringen själv<br />
• Mindre projekt kan gallras utan extra kostnad.<br />
• Eget virke, brännved och energived kan tas tillvara på<br />
samma gång.<br />
• Tidpunkten för avverkning och närtransport kan alltid<br />
väljas utgående från beståndets bästa, vinteravverkning<br />
på vintern och sommaravverkning på sommaren.<br />
• Färre drivningsskador på kvarblivande bestånd, skogsägaren<br />
kan själv påverka skadenivån.<br />
• Lön för eget arbete som utgörs av leveranstillägget,<br />
d.v.s. skillnaden mellan rotpris och leveranspris, kommer<br />
skogsägaren tillgodo utan extra sociala utgifter och<br />
kostnader för arbetsledning. Under flera år var leveransvirket<br />
inte attraktivt och leveranstillägget hölls medvetet<br />
lågt. Senaste vinter vände dock bladet igen och nu är allt<br />
virke välkommet, leveranstillägget för massaved börjar<br />
också motsvara verkligheten och är idag, beroende på<br />
sortiment, 15–20 euro per kubikmeter.<br />
• Ingen skatt på eget leveransarbete upp till 125 kubikmeter,<br />
i och för sig bra men taket är för lågt och kunde<br />
gott slopas helt. Inte betalar man ju skatt heller om man<br />
tröskar sitt eget vete.<br />
• Som sysselsättning under vinterhalvåret är första gallringsbestånden<br />
utmärkta objekt. Stammarna är inte för<br />
stora, hopdragning av virke blir inte för tungt och råkar<br />
man missa vid fällningen så är det ingen katastrof.<br />
• Man får hälsosam motion av att jobba i skogen. Den här<br />
aspekten får dock inte överdrivas då skogsbruk är business<br />
och det bör finnas fördelar samt vara lönsamt att<br />
jobba själv. <br />
15<br />
Genom att följa med beståndets utveckling kan man gallra då<br />
kronorna det kräver. Det behövs för bästa möjliga skogsvård.<br />
Understöd<br />
Första gallringsbestånd kan<br />
erhålla ett speciellt gallringsstöd<br />
om vissa förutsättningar<br />
uppfylls. Beståndet skall<br />
efter gallringen höra till utvecklingsklass<br />
02, klenare<br />
gallringsbestånd, med en<br />
medeldiameter mellan 8 och<br />
16 cm. Stödets storlek i t.ex.<br />
Borgå är 135 euro per hektar<br />
då skogsägaren själv utför arbetet<br />
och med ett uttag på 30<br />
kubikmeter per hektar blir det<br />
4,50 euro i tillägg per kubikmeter,<br />
vilket inte är fy skam.<br />
Å andra sidan bör gallringen<br />
uppfylla vissa kriterier som<br />
gör att välskötta ungskogar<br />
faller igenom. Detta är ingen<br />
katastrof eftersom bestånden<br />
ska skötas med tanke på timmerproduktion<br />
och inte för<br />
några ”simpla stöd”.<br />
Hur ser framtiden ut?<br />
Första gallringen är nödvändig<br />
för att beståndet inom rimlig<br />
tid skall kunna producera det<br />
timmer som ska ge den slutliga<br />
lönen för skogsvården.<br />
Hot mot självverksamheten<br />
är att många upplever leveranstillägget<br />
som anspråkslöst.<br />
Det har skett en klar förbättring<br />
men samtidigt har också<br />
kostnaderna skjutit i höjden.<br />
Ett annat hot är dåliga kunskaper<br />
och färdigheter hos<br />
skogsägarna liksom också<br />
skogsägarnas höga medelålder.<br />
Aktivering av de unga<br />
skogsägarna skulle vara viktig<br />
och här har föräldrar och<br />
lantbruksutbildningen en viktig<br />
roll. Skogsdagar, kurser<br />
och skogsfärdighetstävlingar<br />
bidrar för sin del till att höja<br />
skogsägarnas kunnande liksom<br />
fortlöpande kontakt med<br />
skogsrevirets/föreningens funktionärer.<br />
<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
BJARNE ANDERSSON<br />
Bild: Maria Lindén
VIRKESKÖPARNA<br />
Virkesköpare i Svenskfinla<br />
– nya tar upp konkurrens<br />
Inför en virkesförsäljning<br />
lönar det sig att begära<br />
anbud från de köpare<br />
som är verksamma på<br />
området. Då kan du jämföra<br />
priserna. Ett lågt massavedspris<br />
kan uppvägas av ett högre<br />
stockpris eller tvärtom.<br />
Om du ger arbetet i uppdrag<br />
åt skogsvårdsföreningen<br />
eller skogsreviret kan du begära<br />
en kostnadskalkyl över<br />
vad arbetet kostar inklusive<br />
tilläggskostnader för bl.a. arbetsledning.<br />
Din behållning<br />
blir leveranspriset minskat<br />
med kostnaderna för avverkningen<br />
och utkörningen.<br />
Förteckningen över virkesköparna<br />
har ändrat sedan i<br />
fjol. Käkikosken Saha i östra<br />
Nyland har gått i konkurs<br />
och ingen har fortsatt med<br />
sågverksamheten. Harvestia<br />
är ny och köper virke i östra<br />
Nyland. Harvestia ska förse<br />
bl. a. Myllykoskis fabrik i Anjalankoski<br />
och Sunilas fabrik i<br />
Kotka med virke.<br />
I Österbotten ökar konkurrensen<br />
om virke, då Metsäliitto<br />
och UPM har fått konkur-<br />
Förkortningar:<br />
ta = tall<br />
gr = gran<br />
bj = björk<br />
mv= massaved<br />
st = stock<br />
rens av Stora Enso. Stora Enso<br />
har ett anskaffningskontor i<br />
Vasa från i våras.<br />
På Åland är det möjligt att<br />
de två stora, Rundbergs och<br />
Skogsägarförbundet, får konkurrens<br />
av UPM, som inte<br />
utesluter att de anställer en<br />
virkesköpare på Åland.<br />
Förteckningen över virkesköpare<br />
och virkesförmedlare<br />
baserar sig på en förfrågan till<br />
skogsvårdsföreningar, skogsreviret<br />
och virkesköpare. Alla<br />
besvarade inte förfrågan. <br />
ÖSTERBOTTEN<br />
Jeppo svf: Jeppo Skogsandelslag (tast,<br />
grst, bjst, småstock, rotblock, stolpar,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived); Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, småstock, rotblock, sparrar,<br />
tamv, grmv, bjmv, grot, stubbar); UPM<br />
(tast, grst, bjst, småstock, rotblock,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv);<br />
Jungarå Ab (grot, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived);<br />
Korsnäs svf: Metsäliitto (tast, grst,<br />
bjst, småstock, stolpar, småstock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, stubbar);<br />
UPM (tast, grst, bjst, småstock,<br />
stolpar, tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot,<br />
stubbar)<br />
Malax svf: Metsäliitto (tast, grst,<br />
bjst, småstock, rotblock, stolpar, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv, grot, stubbar);<br />
UPM (tast, grst, bjst, småstock, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot,<br />
stubbar); Stora Enso (tast, grst, bjst,<br />
småstock, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv)<br />
Nykarleby svf: Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, aspst, småstock, rotblock,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv,<br />
grot, stubbar, överrötskadad gran<br />
som energived); UPM (tast, grst, bjst,<br />
aspst, småstock, rotblock, sparrar,<br />
Definitioner:<br />
Småstock har vanligen 11 cm som minimigrovlek.<br />
Rotblock är den första stocken räknat från stubbskäret.<br />
Grova, kvistfria rotblock är värdefulla<br />
Stolpar görs av tall. Minimilängden är 8 m och minimigrovleken<br />
13 cm<br />
Sparrar görs av tall. Längden är 3–6 m och diamatern 8–13<br />
cm<br />
Grot är en förkortning av grenar och toppar och avser hyggesrester<br />
16<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Stora<br />
Enso (tast, grst, bjst, aspst, småstock,<br />
rotblock, sparrar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Pörtom svf: Metsäliitto (tast, grst,<br />
bjst, småstock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar);<br />
UPM (tast, grst, bjst, sparrar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, stubbar);<br />
Stora Enso (tast, grst, bjst, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv); Isojoen Saha<br />
(tast, grst, bjst, småstock, tamv, grmv,<br />
bjmv)<br />
Svf Norrskog: Stora Enso (tast, grst,<br />
småstock, tamv, grmv, bjmv, aspmv);<br />
Metsäliitto (tast, grst, bjst, småstock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar); Junnikkalan<br />
Saha (tast, grst, småstock);<br />
UPM (tast, grst, bjst, småstock, sparrar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar); Biowatti<br />
(grot, energived från ungskogar, stubbar);<br />
Skogsvårdsföreningen (energived<br />
från ungskogar)<br />
Svf Söderskog: Metsäliitto (tast, grst,<br />
bjst, småstock, rotblock, tamv, grmv,<br />
bjmv, aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran<br />
som energived); UPM ((tast, grst, bjst,<br />
småstock, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Stora Enso ((tast, grst, bjst,<br />
småstock, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv); Isojoen Saha (tast, grst, bjst,<br />
småstock, rotblock, tamv, grmv, bjmv)<br />
Terjärv svf: Metsäliitto (tast, grst,<br />
bjst, småstock, rotblock, stolpar, sparrar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot,<br />
energived från ungskogar, stubbar);<br />
UPM (tast, grst, bjst, småstock, rotblock,<br />
stolpar, sparrar, tamv, grmv,<br />
bjmv, aspmv, grot, energived från<br />
ungskogar, stubbar); Stora Enso (tast,<br />
grst, bjst, småstock, rotblock, sparrar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv); Forsén (tast,<br />
grst, småstock, rotblock, tamv, grmv,<br />
bjmv); Stonic Wood (småstock av tall,<br />
sparrar); Kvalitimber (bjst, rotblock av<br />
tall, gran och björk); Finn Hake (almv);<br />
Biowatti (grot); Skogsvårdsföreningen<br />
(grot, energived från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Vörå-Maxmo svf: Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, småstock, rotblock, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrörskadad<br />
gran som energived); UPM (tast,<br />
grst, bjst, småstock, rotblock, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrörskadad<br />
gran som energived); Stora Enso<br />
(tast, grst, bjst, småstock, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot)<br />
ÅBOLAND<br />
Kimitonejdens svf: Stora Enso (tast,<br />
grst, bjst, tamv, grmv, bjmv, aspmv);<br />
Metsäliitto (tast, grst, bjst, småstock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot); UPM<br />
(tast, grst, bjst, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv); Ö-Skog (tast, grst, bjst, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv); Ab Nurmio Consulting<br />
(grot, energived från ungskogar,<br />
överrötskadad gran som energived)<br />
Väståbolands svf: Stora Enso (tast,<br />
grst, bjst, tamv, grmv, bjmv, aspmv,<br />
grot, energived från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived); UPM<br />
(tast, grst, bjst, rotblock, tamv, grmv,<br />
bjmv, aspmv, grot, energived från<br />
ungskogar, överrötskadad gran som<br />
energived); Metsäliitto (tast, grst, bjst,<br />
småstock, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Ö-Skog (tast, grst, bjst, tamv, grmv,<br />
bjmv, aspmv)<br />
ÅLAND<br />
Carl Rundberg Ab (tast, grst, bjst,<br />
småstock, rotblock, stolpar, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv, almv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived); Ålands Skogsägarförbund<br />
(tast, grst, bjst, småstock,<br />
rotblock, stolpar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, almv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran<br />
som energived)<br />
NYLAND<br />
Borgå: Harvestia (tast, grst, bjst, tamv,<br />
grmv, bjmv); UPM (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot,<br />
energived från ungskogar, stubbar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Södra skogsreviret (tast, grst, bjst,<br />
aspst, småstock, rotblock, stolpar,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv,<br />
almv, grot, stubbar, energived från<br />
gallringsskogar, överrötskadad gran<br />
som energived); Versowood (tast, grst,<br />
bjst, småstock, stolpar, sparrar, staketstolpar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv);<br />
Metsäliitto (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Stora<br />
Enso (tast, grst, bjst, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
överrötskadad gran som energived)<br />
Ekenäs: UPM (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som energived);<br />
Södra skogsreviret (tast, grst,<br />
bjst, aspst, småstock, rotblock, stolpar,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv,<br />
almv, grot, stubbar, energived från<br />
gallringsskogar, överrötskadad gran<br />
som energived); Versowood (tast, grst,<br />
bjst, småstock, stolpar, sparrar, staketstolpar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv);<br />
Metsäliitto (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Stora<br />
Enso (tast, grst, bjst, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
överrötskadad gran som energived)<br />
Esbo: UPM (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Södra<br />
skogsreviret (tast, grst, bjst, aspst, småstock,<br />
rotblock, stolpar, sparrar, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv, almv, grot, stub-
nd och på Åland<br />
en med gamla<br />
bar, energived från gallringsskogar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Versowood (tast, grst, bjst, småstock,<br />
stolpar, sparrar, staketstolpar, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv); Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Stora Enso (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Hangö: UPM (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot,<br />
energived från ungskogar, stubbar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Södra skogsreviret (tast, grst, bjst,<br />
aspst, småstock, rotblock, stolpar,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv,<br />
almv, grot, stubbar, energived från<br />
gallringsskogar, överrötskadad gran<br />
som energived); Versowood (tast, grst,<br />
bjst, småstock, stolpar, sparrar, staketstolpar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv);<br />
Metsäliitto (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Stora<br />
Enso (tast, grst, bjst, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
överrötskadad gran som energived)<br />
Ingå: UPM (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Södra<br />
skogsreviret (tast, grst, bjst, aspst, småstock,<br />
rotblock, stolpar, sparrar, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv, almv, grot, stubbar,<br />
energived från gallringsskogar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Versowood (tast, grst, bjst, småstock,<br />
stolpar, sparrar, staketstolpar, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv); Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Stora Enso (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Karis: UPM (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Södra<br />
skogsreviret (tast, grst, bjst, aspst, småstock,<br />
rotblock, stolpar, sparrar, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv, almv, grot, stubbar,<br />
energived från gallringsskogar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Versowood (tast, grst, bjst, småstock,<br />
stolpar, sparrar, staketstolpar, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv); Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Stora Enso (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Kyrkslätt: UPM (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot,<br />
energived från ungskogar, stubbar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Södra skogsreviret (tast, grst, bjst,<br />
aspst, småstock, rotblock, stolpar,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv,<br />
almv, grot, stubbar, energived från<br />
gallringsskogar, överrötskadad gran<br />
som energived); Versowood (tast, grst,<br />
bjst, småstock, stolpar, sparrar, staketstolpar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv);<br />
Metsäliitto (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Stora<br />
Enso (tast, grst, bjst, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
överrötskadad gran som energived)<br />
Lappträsk: Harvestia (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv); Södra skogsreviret<br />
(tast, grst, bjst, aspst, småstock,<br />
rotblock, stolpar, sparrar, tamv, grmv,<br />
bjmv, aspmv, almv, grot, stubbar, energived<br />
från gallringsskogar, överrötskadad<br />
gran som energived); Versowood<br />
(tast, grst, bjst, småstock, stolpar, sparrar,<br />
staketstolpar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv); Wide Skog Ab (tast, grst, bjst,<br />
rotblock, sparrar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Stora Enso (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Liljendal: Harvestia (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv); Södra skogsreviret<br />
(tast, grst, bjst, aspst, småstock,<br />
rotblock, stolpar, sparrar, tamv, grmv,<br />
bjmv, aspmv, almv, grot, stubbar, energived<br />
från gallringsskogar, överrötskadad<br />
gran som energived); Versowood<br />
(tast, grst, bjst, småstock, stolpar, sparrar,<br />
staketstolpar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv); Wide Skog Ab (tast, grst, bjst,<br />
rotblock, sparrar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Stora Enso (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Lovisa: Harvestia (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv); Södra skogsreviret<br />
(tast, grst, bjst, aspst, småstock,<br />
rotblock, stolpar, sparrar, tamv, grmv,<br />
bjmv, aspmv, almv, grot, stubbar, energived<br />
från gallringsskogar, överrötskadad<br />
gran som energived); Versowood<br />
(tast, grst, bjst, småstock, stolpar, sparrar,<br />
staketstolpar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv); Wide Skog Ab (tast, grst,<br />
bjst, rotblock, sparrar, rotblock, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv, grot, stubbar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Metsäliitto (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Stora<br />
Enso (tast, grst, bjst, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
överrötskadad gran som energived)<br />
Mörskom: Harvestia (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv); Södra skogsreviret<br />
(tast, grst, bjst, aspst, småstock,<br />
rotblock, stolpar, sparrar, tamv, grmv,<br />
17<br />
bjmv, aspmv, almv, grot, stubbar, energived<br />
från gallringsskogar, överrötskadad<br />
gran som energived); Versowood<br />
(tast, grst, bjst, småstock, stolpar, sparrar,<br />
staketstolpar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv); Metsäliitto (tast, grst, bjst,<br />
rotblock, tamv, grmv, bjmv, aspmv,<br />
grot, energived från ungskogar, stubbar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Stora Enso (tast, grst, bjst, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad gran<br />
som energived)<br />
Pernå: Harvestia (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv); UPM (tast, grst,<br />
bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som energived);<br />
Södra skogsreviret (tast, grst,<br />
bjst, aspst, småstock, rotblock, stolpar,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv, almv,<br />
grot, stubbar, energived från gallringsskogar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Wide Skog Ab (tast, grst, bjst,<br />
rotblock, sparrar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Stora Enso (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Pojo: UPM (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Södra<br />
skogsreviret (tast, grst, bjst, aspst, småstock,<br />
rotblock, stolpar, sparrar, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv, almv, grot, stubbar,<br />
energived från gallringsskogar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Versowood (tast, grst, bjst, småstock,<br />
stolpar, sparrar, staketstolpar, tamv,<br />
grmv, bjmv, aspmv); Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Stora Enso (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Pyttis: Harvestia (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv); UPM (tast, grst,<br />
bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Södra skogsreviret (tast,<br />
grst, bjst, aspst, småstock, rotblock,<br />
stolpar, sparrar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, almv, grot, stubbar, energived<br />
från gallringsskogar, överrötskadad<br />
gran som energived); Versowood<br />
(tast, grst, bjst, småstock, stolpar, sparrar,<br />
staketstolpar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv); Metsäliitto (tast, grst, bjst,<br />
rotblock, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Stora Enso (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Sibbo: Harvestia (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv); UPM (tast, grst,<br />
bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som energived);<br />
Södra skogsreviret (tast, grst,<br />
bjst, aspst, småstock, rotblock, stolpar,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv,<br />
almv, grot, stubbar, energived från<br />
gallringsskogar, överrötskadad gran<br />
som energived); Versowood (tast, grst,<br />
bjst, småstock, stolpar, sparrar, staketstolpar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv);<br />
Metsäliitto (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Stora<br />
Enso (tast, grst, bjst, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
överrötskadad gran som energived)<br />
Sjundeå: UPM (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot,<br />
energived från ungskogar, stubbar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Södra skogsreviret (tast, grst, bjst,<br />
aspst, småstock, rotblock, stolpar,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv,<br />
almv, grot, stubbar, energived från<br />
gallringsskogar, överrötskadad gran<br />
som energived); Versowood (tast, grst,<br />
bjst, småstock, stolpar, sparrar, staketstolpar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv);<br />
Metsäliitto (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Stora<br />
Enso (tast, grst, bjst, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
överrötskadad gran som energived)<br />
Strömfors: Harvestia (tast, grst,<br />
bjst, tamv, grmv, bjmv); UPM (tast,<br />
grst, bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Södra skogsreviret (tast,<br />
grst, bjst, aspst, småstock, rotblock,<br />
stolpar, sparrar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, almv, grot, stubbar, energived<br />
från gallringsskogar, överrötskadad<br />
gran som energived); Versowood<br />
(tast, grst, bjst, småstock, stolpar, sparrar,<br />
staketstolpar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv); Wide Skog Ab (tast, grst, bjst,<br />
rotblock, sparrar, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Metsäliitto (tast,<br />
grst, bjst, rotblock, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
stubbar, överrötskadad gran som<br />
energived); Stora Enso (tast, grst, bjst,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, överrötskadad<br />
gran som energived)<br />
Vanda: UPM (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot,<br />
energived från ungskogar, stubbar,<br />
överrötskadad gran som energived);<br />
Södra skogsreviret (tast, grst, bjst,<br />
aspst, småstock, rotblock, stolpar,<br />
sparrar, tamv, grmv, bjmv, aspmv,<br />
almv, grot, stubbar, energived från<br />
gallringsskogar, överrötskadad gran<br />
som energived); Versowood (tast, grst,<br />
bjst, småstock, stolpar, sparrar, staketstolpar,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv);<br />
Metsäliitto (tast, grst, bjst, rotblock,<br />
tamv, grmv, bjmv, aspmv, grot, energived<br />
från ungskogar, stubbar, överrötskadad<br />
gran som energived); Stora<br />
Enso (tast, grst, bjst, tamv, grmv, bjmv,<br />
aspmv, grot, energived från ungskogar,<br />
överrötskadad gran som energived) <br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU
Sommaravverkningar<br />
– framtiden i svår terräng?<br />
BARBARA OCH THOMAS ALM PÅ MÖRBY GÅRD I POJO HAR<br />
GJORT FÖRRA VINTERNS AVVERKNINGAR I AUGUSTI DETTA ÅR.<br />
EFTERSOM VINTERN IFJOL MER ELLER MINDRE HELT UTEBLEV<br />
UNDER DET SOM VAR TÄNKT ATT VARA HYGGESSÄSONGEN<br />
2007–2008 PÅ MÖRBY, SKÖT MAN FRAM AVVERKNINGEN<br />
TILL HÖSTEN.<br />
Mörby gård odlas<br />
ekologiskt och<br />
biffdjuren som<br />
betar på ängarna<br />
är också ekodjur. <strong>Skogsbruket</strong><br />
fungerar som ett komplement<br />
till lantbruket och ger ett behövligt<br />
ekonomiskt tillskott<br />
till verksamheten. Eftersom<br />
gröna värden är viktiga på<br />
Mörby har man inte tidigare<br />
avverkat sommartid.<br />
Försiktigt positiv inställning<br />
Barbara Alm tycker ändå att<br />
avverkningen i augusti detta<br />
år visade sig vara en bra kompromiss.<br />
Under perioden majjuli<br />
vill hon inte ha avverk-<br />
ningar i skogen, på Mörby är<br />
den tiden fredad för djurens<br />
och naturens reproduktion.<br />
Spåren efter avverkningen i<br />
augusti, eller kanske mer då<br />
bristen på spår, är ändå uppmuntrande<br />
och kan få paret<br />
Alm att rucka på sina invanda<br />
mönster.<br />
Energin från grot till vara<br />
Terrängen på Mörby är kuperad,<br />
vilket gör det utmanande<br />
för dem som ska avverka och<br />
köra ut virket. På den ca 2<br />
hektar stora slutavverkningsytan<br />
har man avverkat gran<br />
och asp. Riset får stå kvar över<br />
vintern så att barren faller<br />
18<br />
av. Näringen från barren får<br />
gärna bli kvar i skogen, anser<br />
man på Mörby. Det närliggande<br />
energiverket i Ekenäs<br />
gör ändå att flisveden har åtgång<br />
och samlas följaktligen<br />
ihop.<br />
Markberedningsmetod<br />
enligt terräng<br />
Barbara säger att hon tidigare<br />
var något av en motståndare<br />
till markberedning, men har<br />
nu ändrat tankegångar. Den<br />
bördiga marken på gården<br />
gör att gräsväxten på många<br />
håll är kraftig och utan markberedning<br />
får plantorna svårt<br />
att klara av konkurrensen.<br />
Den nyss avverkade ytan ska<br />
sannolikt högläggas. När besluten<br />
om skogsvårdsåtgärder<br />
görs tar man också i beaktande<br />
vad den lokala skogsvårdsföreningens<br />
representant rekommenderar.<br />
Södra skogsreviret<br />
sköter gårdens avverkningar<br />
och förmedlingen av virket<br />
till försäljning, likasom skogsvårdsåtgärder<br />
och förnyelsearbeten.<br />
Högläggningen borde enligt<br />
Barbara helst ske på hösten,<br />
så att jorden i högen hinner<br />
sjunka ihop. På så sätt bildas<br />
inget luftrum mellan högläggningshögen<br />
och markytan.<br />
Plantorna kommer då lättare<br />
in i den underliggande marken<br />
med rötterna. I den kuperade<br />
terrängen på Mörby är<br />
det inte egalt hur markberedningen<br />
görs med tanke på urlakningen<br />
av näringsämnen.<br />
Diskussion viktig<br />
Skepticismen mot markberedningen<br />
härrör från rädslan att<br />
näringsämnen i onödan ska<br />
urlakas ur skogsmarken. Dessutom<br />
innebär ju markberedningen<br />
alltid en viss kostnad<br />
för skogsägaren. Barbara menar<br />
ändå att hon litar på sina<br />
skogsexperter och oftast godkänner<br />
de förslag de kommer<br />
med, också gällande markberedning.<br />
En viss egen aktivitet<br />
från skogsägarens sida tycker<br />
hon ändå är viktig. Det sporrar<br />
också fackmännen att ge<br />
det lilla extra och gör att kommunikationen<br />
mellan skogsägaren<br />
och aktörerna löper.<br />
Bra chaufförer viktiga<br />
Barbara Alm öser beröm över<br />
sin ”egen” chaufför Kjell<br />
Figuren på bilden är höglagd<br />
hösten 2007 och planterad våren<br />
2008. Under vintern 2007<br />
avverkades här ca 700 kubikmeter<br />
gran. Högläggning är<br />
skonsam och ökar inte märkbart<br />
urlakningen av näringsämnen.
Den kuperade terrängen i Mörby gårds skogar ställer krav på<br />
maskinförarnas skicklighet.<br />
Dahlberg som kört avverkningsmaskinen<br />
under årets<br />
avverkningar. Dahlberg har tidigare<br />
arbetat med utkörning<br />
men kör nu sin egen avverkningsmaskin<br />
och skogsägarna<br />
höjer chaufförens yrkesskicklighet<br />
till skyarna. Barbara är<br />
mycket nöjd med resultatet i<br />
den kuperade terrängen och<br />
menar att just det faktum att<br />
föraren som avverkar, vet någonting<br />
om hur det är att köra<br />
ut virket, gör att han redan i<br />
hyggesskedet tar beslut som<br />
gynnar utkörningen.<br />
Förtroendet högt för<br />
entreprenörerna<br />
Ägarna själva har fullt upp<br />
med ekogården och i skogen<br />
vistas paret Alm främst för att<br />
jaga med stövaren Milla eller<br />
plocka kantareller. Ännu<br />
på 1980–90 talet körde man<br />
också på Mörby med lantbrukstraktorer<br />
i skogen. Nu<br />
har utvecklingen kört förbi de<br />
tiderna och det är entreprenörer<br />
och skogsmaskiner som<br />
sköter den biten. Skogsfackmännen<br />
är skickliga och har<br />
god utrusning så förtroendet<br />
för dem är högt på Mörby.<br />
Vintern innebär nu<br />
vila i skogen<br />
Nu ska skogen på Mörby vila<br />
över vintern. Barbara anser<br />
att det ännu är för tidigt att<br />
dra några slutsatser om under<br />
Barbara och Thomas Alm är nöjda med höstens avverkningar.<br />
Virket har körts ut och spåren i skogen är måttliga.<br />
Ekotjurarna på Mörby får gå på bete med korna under sommaren<br />
men åtskils på hösten. Här skämmer man bort tjurarna som<br />
trampar på flis av ädla lövträd från vägkanterna på gården.<br />
vilken årstid man i framtiden<br />
kommer att avverka på gården.<br />
Årets avverkningar kanske<br />
råkade ske i rätt ögonblick<br />
när inte höstens regn ännu<br />
satt i. I branta backar är det<br />
en fördel om maskinerna kan<br />
köra på fast mark. Glashala<br />
brantar med is och snö är inte<br />
heller maskinförarna förtjusta<br />
i. Faktum är ändå att om klimatförändringen<br />
hämtar reg-<br />
niga tjälfria vintrar kommer<br />
många skogsägare i framtiden<br />
att vara i samma situation som<br />
Barbara och Thomas Alm.<br />
Vinteravverkningarna måste<br />
kanske skötas sent på våren<br />
eller tidigare på hösten. <br />
TEXT OCH FOTO:<br />
MARIA LINDÉN<br />
På ekogården Mörby i Pojo samsas lantbruket med ett aktivt skogsbruk. Det<br />
vackra kulturlandskapet är ett resultat av människans och djurens liv och<br />
leverne i skogarna och 19 på åkrarna, verksamhet som pågått i århundraden.
VIRKESHANDEL<br />
Skogsbolagens<br />
prisgarantier<br />
LANDETS STÖRRE VIRKESKÖPARE HAR PRISGARANTIER, SOM GER<br />
SKOGSÄGARE SOM HAR KUNDAVTAL EN TILLÄGGSFÖRMÅN. VIR-<br />
KESAFFÄREN GÖRS FÖRST TILL ETT AVTALAT PRIS OCH SENARE<br />
JUSTERAS PRISET OM VIRKESPRISERNA HAR STIGIT UNDER UPP-<br />
FÖLJNINGSPERIODEN.<br />
För att du ska komma<br />
i åtnjutande av prisgarantin,<br />
ska du ha<br />
ett kundavtal med virkesköparen,<br />
där du lovar att i<br />
första hand sälja ditt virke till<br />
ifrågavarande bolag. Avtalen<br />
har olika benämningar i olika<br />
bolag, men de är nästan identiska<br />
till sitt innehåll.<br />
Det ska vara säkert att sälja<br />
på vårvintern<br />
Med prisgarantier försöker<br />
skogsbolagen få sina avtalskunder<br />
att göra virkesaffärer<br />
under årets första hälft. Av<br />
tradition tar virkeshandeln fart<br />
på hösten och stannar nästan<br />
helt upp på vårvintern. Med<br />
prisgarantier vill skogsbolagen<br />
jämna ut virkeshandeln och<br />
prisgarantin gör att de skogs-<br />
www.rundbergs.ax<br />
ägare som säljer sitt virke på<br />
vårvintern inte går miste om<br />
en eventuell höjning av virkespriserna<br />
senare under året.<br />
Tilläggslikviden betalas i<br />
slutet av året<br />
Tilläggslikviden, skillnaden<br />
mellan det virkespris som gällde<br />
när virkeskontraktet skrevs<br />
och prisnivån under resten<br />
av året eller uppföljningsperioden,<br />
utbetalas vanligen i<br />
december. Uppföljningsperioden<br />
varierar något mellan<br />
bolagen. Som jämförelsepris<br />
används det högsta pris<br />
som betalts för motsvarande<br />
stämplingsposter i området<br />
under uppföljningsperioden.<br />
Metsäliitto utlovar en tillläggslikvid<br />
till skogsägare med<br />
kundavtal, som säljer virke un-<br />
20<br />
der perioden december–maj,<br />
om virkespriserna stiger fram<br />
till slutet av oktober. Tilläggslikviden<br />
utbetalas i slutet av<br />
året. Prisgarantin gäller inte för<br />
virke som säljs under perioden<br />
juni–november.<br />
UPM utlovar en tilläggslikvid<br />
till avtalskunder, som<br />
säljer virke under perioden<br />
januari–juli, om virkespri-<br />
att sprida ut dem på flera köpare.<br />
Metsäliitto är det enda bolag<br />
som tydligt berättar vad<br />
bonussystemet penningmässigt<br />
ger skogsägaren. Bonusens<br />
storlek bestäms av hur<br />
mycket virke kunden har sålt<br />
under fyra år. Skogsägare som<br />
är medlemmar i Andelslaget<br />
Metsäliitto får en bonus som<br />
”Många skogsägare uppger att<br />
de aldrig blivit erbjudna att ingå<br />
kundavtal.”<br />
serna stiger fram till slutet av<br />
oktober. Prisgarantin gäller<br />
inte för virke som säljs under<br />
perioden augusti–december.<br />
Stora Enso utlovar en tillläggslikvid<br />
till avtalskunder<br />
enligt lite andra principer.<br />
Som jämförelsepris används<br />
medelpris som Stora Ensos<br />
team i det området betalt<br />
för virkessortimentet under<br />
uppföljningsperioden. Exempelvis<br />
Nyland hör till ett och<br />
samma team. Uppföljningsperioderna<br />
är två; januari–juni<br />
och juli–december. Om t.ex.<br />
virkeskontraktet skrivs i oktober,<br />
blir uppföljningsperioden<br />
januari–juni påföljande år.<br />
Bonus åt trogna kunder<br />
Förutom prisgarantier har<br />
virkesköparna också bonussystem,<br />
som belönar skogsägare<br />
som koncentrerar sina<br />
virkesförsäljningar i stället för<br />
är 0,15 euro/m 3 när försäljningsmängden<br />
är 500–1 000<br />
m3. Bonusen stiger gradvis<br />
och en skogsägare kommer<br />
upp till max 0,50 euro/m 3 .<br />
När skogsägaren dessutom<br />
har ett kundavtal med Metsäliitto<br />
stiger bonusen med femtio<br />
procent.<br />
UPM uppger att bonusens<br />
storlek bestäms av hur mycket<br />
virke avtalskunden sålt under<br />
två år. Minimibonusen är 0,10<br />
euro/m 3 och för det krävs att<br />
försäljningsmängden är minst<br />
500 m 3 .<br />
Stora Enso uppger att bonusens<br />
storlek utgår från hur<br />
ofta kunden säljer virke och<br />
hur stor den senaste virkesaffären<br />
var.<br />
Köptvånget varierar<br />
Skogsbolagen förbinder sig<br />
mer eller mindre starkt att<br />
köpa virke som skogsägare
med kundavtal bjuder ut till<br />
försäljning.<br />
UPM förbinder sig att köpa<br />
allt virke som skogsägare med<br />
kundavtal bjuder ut till försäljning.<br />
Metsäliitto förbinder sig,<br />
gällande kunder med avtal<br />
om medlemsförmåner, att<br />
köpa de virkesmängder som<br />
anges i fastigheternas skogsbruksplan<br />
under förutsättning<br />
att affärerna görs upp årligen<br />
under perioden december–<br />
maj.<br />
Stora Enso säger att skogsägare<br />
med kundavtal har förtur.<br />
Drygt 30 000 skogsägare har<br />
kundavtal<br />
Skogsägare har tecknat kundavtal<br />
med Metsäliitto, Stora-<br />
Enso och UPM i ungefär lika<br />
stor omfattning. Inget av bolagen<br />
är villigt att uppge exakt<br />
hur många avtalskunder de<br />
har, men det är i storleksklassen<br />
tiotusen skogsägare per<br />
bolag.<br />
De skogsägare som har avtal<br />
med något bolag är nöjda<br />
med det. Det framgår av en<br />
undersökning som Pellervo<br />
ekonomiska forskningsinstitut<br />
har gjort. Den främsta orsaken<br />
till att de ingått avtal är<br />
den utlovade prisgarantin. En<br />
viktig orsak är också avsättningsgarantin,<br />
dvs. att bolaget<br />
förbinder sig att köpa det virke<br />
som avtalskunden bjuder<br />
ut till försäljning.<br />
Merparten av skogsägarna<br />
väljer fortsättningsvis att<br />
tackar nej till kundavtal. Som<br />
orsak uppger de att de inte<br />
vill binda sig vid en köpare.<br />
Men förvånansvärt är det att<br />
många skogsägare uppger att<br />
de aldrig blivit erbjudna att<br />
ingå kundavtal.<br />
Avtalskunderna kommer att<br />
öka, men inte hur mycket som<br />
helst. En expert som <strong>Skogsbruket</strong><br />
talat med uppger att<br />
skogsindustrin räknar med att<br />
högst en tredjedel av det virke<br />
som bolagen köper kommer<br />
från avtalskunder. Orsaken<br />
till att avtalen blir vanligare är<br />
den förändrade skogsägarkåren.<br />
En del av skogsägarna vill<br />
överlåta skötseln av sin skogsegendom<br />
till utomstående<br />
experter. Avtalens förmåner<br />
som prisgarantier och bonus<br />
lockar skogsägare att teckna<br />
avtal.<br />
Avtalskunder får bättre<br />
betjäning<br />
TEXT:<br />
Logga in på<br />
Det virke som bolagen köper<br />
av avtalskunderna blir inte<br />
alltid billigt. Avtalskunderna<br />
är i en särställning, som får<br />
bättre betjäning. Om antalet<br />
kunder med specialförmåner<br />
stiger kraftigt är risken stor att<br />
de tjänster som bolaget erbjuder<br />
blir sämre. Det utlovade<br />
köptvånget kan också bli en<br />
belastning för bolaget.<br />
Det har också blivit vanligt<br />
att avtalskunder begär anbud<br />
även från andra virkesköpare,<br />
konkurrenter, och att de sedan<br />
av sin avtalspart begär det<br />
högsta pris som anbudstävlan<br />
gett. <br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
Användarnamn skogsbruket1<br />
och lösenord skogsbruket2<br />
21
ENERGIVED<br />
Gallring enligt<br />
ENERGIVED BLIR ALLT MERA EFTERFRÅGAD. BENJAMIN LEHAM<br />
PÅ SÖDRA SKOGSREVIRET, MED ANSVAR FÖR SKOGARNA RUNT<br />
HUVUDSTADSREGIONEN, UPPGER ATT ENERGIVEDSGALLRINGAR<br />
ÄR EN RESURS SOM REVIRET NU SATSAR PÅ GENOM ATT TESTA<br />
OLIKA METODER OCH MASKINER. I PRAKTIKEN TAR REVIRET UT<br />
GROT FRÅN NÄSTAN ALLA FÖRNYELSEYTOR SÅ DÄR FINNS INGEN<br />
TILLVÄXTPOTENTIAL.<br />
I<br />
norra Esbo har Mårten<br />
Malmström låtit utföra<br />
en energivedsgallring i<br />
en tallungskog.<br />
– Den gamla granskogen<br />
kalavverkades 1985 och ytan<br />
planterades med tall. Då var<br />
det kutym att man planterade<br />
tall även om marken var<br />
bördig, säger Mårten Malmström.<br />
På den bördiga marken<br />
etablerade sig naturplantor<br />
nytt koncept<br />
snabbt utöver de som planterades.<br />
Malmström uppger att<br />
plantskogen har röjts, men att<br />
växtkraften har varit så enorm<br />
att tallungskogen var i behov<br />
av en utglesning igen. Men<br />
gagnvirkesmängden var för<br />
liten för att en förstagallring<br />
skulle ha varit lönsam. Högst<br />
femton procent av uttaget<br />
skulle ha fyllt massavedsdimensionerna.<br />
22<br />
”Vi ska ta tillvara skogsbränslen”<br />
– När Benjamin Leham kontaktade<br />
mig och frågade om<br />
jag var intresserad av att låta<br />
utföra en energivedsgallring<br />
i tallungskogen, nappade jag<br />
genast på erbjudandet, säger<br />
Malmström. Jag hade varit på<br />
ett studiebesök till västra Nyland<br />
och själv sett slutresultatet<br />
av en energivedsgallring.<br />
Det var ett mycket välgjort<br />
arbete. Dessutom anser jag<br />
det viktigt att vi använder vår<br />
skogsråvara även som energi<br />
i stället för att låta hyggesresterna<br />
förmultna i skogen<br />
till ingen nytta och låta träd<br />
självdö av brist på ljus och<br />
näring.<br />
Samma maskin avverkar och<br />
kör ut energiveden<br />
Skogsmaskinentreprenören,<br />
Sakari Vainikainen, har som<br />
basmaskin en Ponsse Dual,<br />
som är en kombimaskin som<br />
kan förvandlas från avverkningsmaskin<br />
till en skogstraktor<br />
som kör ut virket och<br />
tvärtom på en halv timme.<br />
Dualmaskinerna är avsedda<br />
för bl.a. arbeten där en drivningskedja<br />
med två maskiner<br />
blir en för dyr lösning.<br />
Avverkningen sker med ett<br />
energivedsaggregat som klipper<br />
av stammarna och samtidigt<br />
samlar dem i uppsamlingsskänklarna.<br />
– Jag fick en offert från entreprenören,<br />
där det fanns<br />
Energivedsaggregaten klipper<br />
av stammarna och samlar<br />
dem i knippen. När uppsamlingsutrymmet<br />
är fullt tippas<br />
knippet i vågrät riktning och<br />
placeras intill körstråket.<br />
Foto: Ponsse.
Foto: Gerd Mattsson-Turku<br />
Rotnettot för energived är ännu lågt. För den här högen fick skogsägaren 1,50 euro/fastkubikmeter.<br />
utskrivet vad mitt rotnetto för<br />
energiveden skulle bli, berättar<br />
Malmström vidare.<br />
Entreprenören sköter allt<br />
Enligt Leham är det här är det<br />
kostnadseffektivaste sättet att<br />
ta ut energived från ungskogar.<br />
– Systemet är smidigt, säger<br />
Benjamin Leham. Entreprenören<br />
ansöker om de penningunderstöd<br />
som står till<br />
buds och ger en offert som<br />
berättar vad skogsägaren får<br />
för energiveden. Entreprenören<br />
har en kranvåg. Allt virke<br />
som han lastar på traktorn vid<br />
utkörningen vägs och den totala<br />
vikten omräknar han till<br />
fastkubikmeter.<br />
Den här entreprenören,<br />
Sakari Vainikainen, är ett strå<br />
vassare än många andra, då<br />
han också är värmeföretagare.<br />
Han sköter därmed också<br />
flisningen av energiveden och<br />
flistransporten till värmepannan.<br />
Statsstöd för uttag av<br />
energived<br />
För att förbättra lönsamheten<br />
för uttag av energived utbetalas<br />
statsstöd, s.k. Kemerastöd.<br />
För avverkning och uttransport<br />
av energiveden från<br />
skogen är stödet 7 euro/fastkubikmeter.<br />
Ett flisningsstöd,<br />
1,70 euro/fastkubikmeter, betalas<br />
till den som sköter själva<br />
flisningen av energiveden och<br />
hämtar flisen till det ställe där<br />
den ska brännas.<br />
Ännu i år utbetalas skogsförbättringspengar<br />
s.k. Kemerastöd,<br />
för iståndsättning av<br />
ungskogar som hunnit bli för<br />
täta. I södra Finland är stödet<br />
210 euro/ha när arbetet utförs<br />
av någon annan än skogsägaren<br />
och i Österbotten 252<br />
euro/ha. Det här stödet faller<br />
bort vid årsskiftet.<br />
Leham tror inte att det här<br />
kommer att påverka intresset<br />
för energived i någon större<br />
omfattning.<br />
– Efterfrågan på energived<br />
ökar hela tiden och det innebär<br />
att priset på energiveden<br />
kommer att stiga. Idag är rotpriset<br />
för grot marginellt, men<br />
det blir ändringar. Det är jag<br />
säker på.<br />
Skonsam avverkning även i<br />
täta skogar<br />
Energivedsgallringen är väl<br />
utförd. Det säger både Malmström<br />
och Leham. Inga synliga<br />
skador på de kvarstående<br />
träden.<br />
– Föraren är fackman inom<br />
sitt område, säger Leham.<br />
23<br />
Inga skador på stammar eller<br />
rothalsar. Entreprenören har<br />
bottenröjt markvegetationen<br />
där den varit tätast och skymt<br />
sikten från förarhytten. Föraren<br />
har därmed haft bra sikt<br />
när han fört klippaggregat till<br />
de stammar som togs bort.<br />
– Avverkningstekniken är<br />
också skonsam. Träd som är<br />
högre än fem meter får först<br />
toppen kapad. Toppen blir i<br />
lodrätt läge kvar mellan uppsamlingsskänklarna<br />
när klippaggregatet<br />
kapar stammen<br />
nere vid marken. Aggregatet<br />
kan samla upp till fem stammar<br />
i ett knippe innan det<br />
är dags att tippa stammarna<br />
i vågrät riktning och placera<br />
dem i en hög intill körstråket.<br />
Stammarna kvistas inte, utan<br />
träden tas ut som s.k. helträd.<br />
– Då basmaskinen är en<br />
kombimaskin, kör samma<br />
maskin ut energiveden till bilväg.<br />
Energiveden får torka i högar<br />
intill vägen över en sommar.<br />
Högarna täcks med specialpapper.<br />
– Om det blir en regnig<br />
höst, som följs av en verkligt<br />
kall vinter, och travarna är<br />
otäckta, räcker det till början<br />
av juni innan den snö och is<br />
som bildas i traven har smält,<br />
säger Leham. <br />
Foto: Gerd Mattsson-Turku<br />
Foto: Gerd Mattsson-Turku<br />
– Uttaget från en energivedsgallring<br />
kan innehålla lite<br />
virke av massavedsdimension<br />
och ändå vara ett energivedsobjekt,<br />
säger Benjamin Leham<br />
på Södra skogsreviret.<br />
– Om drygt tio år är det dags<br />
att gallra tallskogen på nytt,<br />
säger Mårten Malmström. Det<br />
visar relaskopet.<br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU
ENERGIVED<br />
24<br />
Mängden klenvirke från gallringar och hyggesrester, som<br />
ska användas som bränsle, kan omvandlas till fastkubikmeter<br />
genom vägning eller mätning i trave.<br />
Foto: Ponsse.
Nu finns regler för<br />
mätning av energived<br />
EN STUBBE MED EN DIAMETER PÅ TRETTIO CENTIMETER INNE-<br />
HÅLLER 200 KWH ENERGI. STUBBAR FRÅN EN HEKTAR GER CA<br />
160 000 KWH BRÄNSLE (160 MWH) VILKET MOTSVARAR<br />
DEN ÅRLIGA ELFÖRBRUKNINGEN FÖR ÅTTA ELUPPVÄRMDA EN-<br />
FAMILJSHUS.<br />
Finland ska fram till år<br />
2020 höja användningen<br />
av biobränslen<br />
från nuvarande 28,5<br />
procent till 38 procent. Det<br />
har EU bestämt. Skogsbränslen<br />
kommer att stå för en stor<br />
del av ökningen.<br />
Mängden skogsbränslen kan<br />
femdubblas<br />
Vi kan femdubbla användningen<br />
av skogsbränslen i<br />
värmeverk och kraftverk utan<br />
risk för att virkesråvaran i våra<br />
skogar minskar. I dag använder<br />
vi på årsnivå ungefär 3<br />
milj. m 3 . Mängden kan höjas<br />
till närmare 16 milj. m 3 , men<br />
det förutsätter att skogsägarna<br />
säljer virke i samma omfattning<br />
som hittills.<br />
Uträkningar visar att vi från<br />
förnyelseytor kan ta ut 2,5<br />
milj. m 3 stubbar och 6,5 milj.<br />
m 3 grot. Grot är en förkortning<br />
av grenar och toppar.<br />
En granskog som slutavverkas<br />
ger i snitt 250 m 3 gagnvirke,<br />
stock och massaved.<br />
Generellt brukar de som tar<br />
ut skogsbränsle från en granskog<br />
räkna med att mängden<br />
grot är 45 procent av gagnvirkesmängden<br />
och mängden<br />
stubbar 25 procent.<br />
Från unga skogar får vi ytterligare<br />
6,9 milj. m 3 i form<br />
av klena träd som inte duger<br />
som gagnvirke åt skogsindustrin<br />
för pappersframställning.<br />
Nu finns klara regler för<br />
energivedsmätningen<br />
Trycket på att öka användningen<br />
av energived har lett till att<br />
det behövdes allmänt godkända<br />
mätningsförfarande för att<br />
fastställa energivedsmängden<br />
som tas ut från en avverkningsyta.<br />
I januari i år godkände<br />
aktörer inom skogs- och energibranschen<br />
ett ramavtal för<br />
mätning av energived.<br />
Avtalet anger vilka mätmetoder<br />
som kan användas vid<br />
mätning av grot och klenvirke<br />
från gallringar och hur<br />
virkesmängderna omvandlas<br />
till fastkubikmeter. Genom<br />
att omvandla mängderna till<br />
fastkubikmeter är det lättare<br />
att jämföra t.ex prisnivån som<br />
olika köpare av energived<br />
tillämpar. Och skogsägare<br />
behöver inte längre vänta på<br />
att virket ska flisas eller ha levererats<br />
till värmeverk innan<br />
han får betalt.<br />
Avtala om mätningen när du<br />
skriver kontrakt<br />
Avtalet fastställer också vilka<br />
frågor som skall tas med i<br />
rot-, leverans- och entreprenadkontrakt.<br />
Eftersom det här<br />
är rätt nytt är det viktigt att<br />
skogsägaren är observant. Se<br />
till att du i rot- och leveranskontrakt<br />
åtminstone får inskrivet<br />
hur energiveden ska mätas<br />
och när mätningen senast ska<br />
vara utförd. Som skogsägare<br />
ska du inte längre behöva<br />
25<br />
vänta tills energiveden är flisad<br />
eller levererad till värmeanläggningen.<br />
Vägning och mätning i trave<br />
ger kubikmängden<br />
Det går att mäta klenvirke<br />
från gallringar och grot i samband<br />
med uttransporten från<br />
skogen eller fjärrtransporten<br />
genom att väga energiveden<br />
och omvandla vikten till fastkubikmeter.<br />
Antingen vägs<br />
energiveden med en kranvåg<br />
eller så vägs hela fordonet<br />
med en separat våg, både<br />
med och utan last, och skillnaden<br />
är energivedens vikt.<br />
Klenvirke från gallringar kan<br />
TEXT:<br />
Harvestia Oy är Myllykoski Oyj:s och Powerflute Oyj:s<br />
gemensamma virkesanskaffningsbolag. Harvestia Oy<br />
anskaffar det virke som ägarna använder i sina fabriker<br />
Myllykoski, Sunila och Savon Sellu, totalt ca 2,5 milj. m 3 /år.<br />
också mätas i trave. Metoden<br />
påminner om travmätning av<br />
massaved, men omräkningen<br />
från ramvolym till fastvolym<br />
sker med en fastvolymprocent<br />
som bestäms utgående<br />
från klenvirkets diameter och<br />
travens höjd.<br />
Mätning av stubbar finns<br />
ännu inte i ramavtalet, men<br />
kommer inom kort. Då ska<br />
det vara möjligt att genom<br />
vägning av det fordon som<br />
transporterar stubbarna till<br />
värmeverket omvandla mängden<br />
till fastkubikmeter. <br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
Kom med i vårt team och<br />
kom på jobb till Harvestia<br />
Dessutom anskaffar bolaget virke till sina samarbetspartner.<br />
Virkesanskaffningen i hemlandet sker huvudsakligen i södra<br />
och östra Finland.<br />
Vi söker flera skogsfackmän för virkesanskaffningsuppgifter:<br />
ANSKAFFNINGSFÖRMÄN för virkesinköp till<br />
följande kommuner eller närområden: Borgå, Karis,<br />
Vichtis, Tavastehus, Kangasala, Orimattila, Heinola,<br />
Villmanstrand, Nyslott, Joensuu, Iisalmi, Pielavesi och<br />
Suonenjoki. Kari Wuolijoki ger mera information om<br />
arbetsuppgifterna, tel. 0400 717 292.<br />
Vi värdesätter en aktiv arbetsattityd, god kommunikations-<br />
och samarbetsförmåga, mångsidig arbetserfarenhet och<br />
utbildning. Vi använder moderna och sporrande lönesystem.<br />
Skriv i din ansökan i vilken kommun du helst skulle arbeta.<br />
De ansökningar som skickats in tidigare under våren eller<br />
sommaren beaktas också.<br />
Vi ber dig skicka din ansökan före 26.9.2008<br />
per e-post till: kari.wuolijoki@harvestia.fi.
ÖVERSIKT ÖVER VIRKESMARKNADEN<br />
Skattelindringen har tydligt<br />
piggat upp virkesförsäljarna<br />
REGERINGEN BESLÖT OM SKATTELÄTTNADER PÅ VIRKESFÖR-<br />
SÄLJNINGSINKOMSTER I SLUTET AV JULI. BESLUTET INNEBÄR<br />
ATT VIRKESFÖRSÄLJNING ÄR SKATTEFRI TILL 50 PROCENT FÖR<br />
AVTAL SOM GÖRS TILL OCH MED ÅR 2009. FÖR AVTAL SOM<br />
GÖRS ÅR 2010 ÄR SKATTELÄTTNADEN 25 PROCENT. FINLANDS<br />
SKOGSÄGARE SER UT ATT VARA MYCKET NÖJDA ÖVER REGERING-<br />
ENS BESLUT. LAGÄNDRINGEN KOMMER FRAMFÖRALLT ATT FÅ<br />
SKOGSÄGARNA SOM BOR I STÄDER ATT AVVERKA.<br />
Skattelindringens målsättning<br />
är att aktivera<br />
de privata skogsägarna.<br />
Det ser ut som om<br />
den avsikten har förverkligats.<br />
Under veckorna 31–36<br />
i år såldes 65 procent mer<br />
virke än under motsvarande<br />
period i fjol (se den bifogade<br />
figuren). Virkeshandeln har<br />
varit livligare än någonsin.<br />
Till exempel under vecka 35<br />
var försäljningsmängden nästan<br />
2,6 miljoner kubikmeter.<br />
Man måste ändå komma ihåg<br />
att skattefriheten för förstagallringarna<br />
slutade i slutet<br />
av vecka 35 och den höjde<br />
säkerligen försäljningsmängden.<br />
Tidigare var den största<br />
försäljningsmängden per<br />
vecka cirka 1,8 miljoner kubikmeter,<br />
det förra rekordet<br />
Inköpsmängd, 1000 m 3<br />
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
År 0<br />
-97 -98 -99<br />
-00<br />
-01<br />
-02<br />
är från år 2007. Detta trots att<br />
speciellt timmerpriserna då<br />
var mycket högre än vad de<br />
är för tillfället. Den totala försäljningsmängden<br />
i år är ändå<br />
mycket lägre än i fjol.<br />
Inga stora förändringar i<br />
virkespriserna hittills<br />
Man kunde anta att virkespriserna<br />
skulle falla efter<br />
regeringens beslut om skattesänkningar.<br />
Hittills har de<br />
här uppskattningarna inte<br />
besannats. Såväl timmer- som<br />
massavedspriserna har sjunkit<br />
lite, men det är inget under,<br />
för utbudet av virke har ökat<br />
mycket mera än efterfrågan.<br />
Det finns ändå stora skillnader<br />
mellan olika delar av landet.<br />
Skogsindustrin har dessutom<br />
Virkesförsäljning veckorna 31–36 under åren 1997–2008<br />
-03 -04<br />
-05<br />
-06<br />
-07<br />
-08<br />
Källa: Skogsforskningsintitutet<br />
26<br />
Erno Järvinen<br />
efter två milda vintrar massor<br />
av gamla stämplingsposter<br />
kvar framför allt i torvmarksskogar.<br />
Därför vill skogsindustrin<br />
just nu hellre köpa sommarstämplingsposter.<br />
De slutliga löftena om skattesänkningens<br />
detaljer är ännu<br />
oklara<br />
Lagen gällande beskattningen<br />
av virkeshandel under år<br />
2008–2011 är i skrivande<br />
stund fortfarande under beredning.<br />
I samband med<br />
skattesänkningen på försäljningsinkomster<br />
vid virkesaffärer<br />
tänker nämligen regeringen<br />
också halvera rätten<br />
till avdrag för kostnader inom<br />
skogsbruket. Finansministeriet<br />
anser att om skogsägarna<br />
får lägre skatt ska också rättigheterna<br />
till avdrag minska.<br />
Det är oklart vilka kostnader<br />
man helt kan avdra och vilka<br />
bara delvis. För skogsägarna<br />
är det viktigt att olika virkesföljsäljningsformer(rotposthandel<br />
och leveransvirke) behandlas<br />
rättvis. Utöver dessa<br />
är också fabriksleverans en<br />
mycket allmän handelsform i<br />
vissa delar av Finland och det<br />
är också fortfarande oklart hur<br />
fabriksleveranser kommer att<br />
hanteras i skattelindringen.<br />
Många skogsägare är också<br />
omedvetna om vad som kommer<br />
att hända med Statsstödet<br />
för hållbart skogsbruk<br />
(Kemera) i skattelindringen.<br />
Finansministeriets tolkning<br />
är ändå klar: man kan inte få<br />
både skattelättnader och Kemera-stöd<br />
för samma stämplingspost.<br />
Skogsvårdsföreningarna ger<br />
värdefull hjälp vid virkesaffärer<br />
Skogsägarna önskar att den<br />
nya lagen ska bli klar så fort<br />
som möjligt eftersom också<br />
skogsvårdsföreningarna då<br />
har lättare att ge direktiv åt<br />
skogsägarna. I det nuvarande<br />
virkesmarknadsläget lönar<br />
det sig för skogsägarna att utnyttjaskogsvårdsföreningarnas<br />
tjänster. De har den bästa<br />
och neutrala informationen<br />
om de lokala virkesmarknaderna.<br />
Skogsindustrin har ett<br />
stort behov av massaved och<br />
det finns ett hot att också timmer<br />
används till massaved.<br />
Skogsägaren kan då förlora<br />
stora summor pengar om man<br />
inte kontrollerar apteringen.<br />
Utöver det är det viktig att<br />
skogsägarna får alla sina virkeshandelsinkomster<br />
innan<br />
skattelindringsperioden tar<br />
slut och att man följer de tidtabeller<br />
för avverkningen som<br />
har överenskommits i köpekontrakten.<br />
<br />
TEXT: ERNO JÄRVINEN,<br />
forskningsdirektör för MTK:s<br />
skogsgrupp<br />
erno.jarvinen@mtk.fi<br />
GRAF: MARGITA TÖRNROTH
VIRKESPRISER<br />
Virkespriserna har både<br />
stigit och sjunkit<br />
Enligt Skogsforskningsinstitutets prisuppföljning har rotprisen<br />
på timmer sjunkit med 0,8–3 euro/m 3 och rotprisen på massaved<br />
med 0,7–1,1 euro/m 3 inom Södra Finlands rotprisområde<br />
sedan början av augusti. I Österbotten har prisen varit stabilare<br />
och rotpriset på granmassaved har t.o.m. stigit en aning.<br />
Leveransprisen på timmer har stigit sedan början av augusti<br />
inom båda prisområden med undantag av leveranspriset på<br />
grantimmer som sjunkit med 0,6 euro/m 3 i Södra Finland. Leveransprisen<br />
på massaved har sjunkit inom båda prisområden<br />
under perioden. Mest har priset på granmassaved sjunkit. <br />
OBS! Prenumeranter kan följa med prisutvecklingen från vecka<br />
till vecka på <strong>Skogsbruket</strong>s webbsidor för prenumeranter, som<br />
du ska logga in till.<br />
I prisstatistiken anges de sex vanligaste virkessortimenten. Inga specialsortiment ingår.<br />
Priserna anges skilt för rotköp och leveransköp.<br />
Uppgifterna baserar sig på de priser som inskrivs i virkeshandelskontrakt mellan virkesköpare<br />
och enskilda skogsägare. T.ex. prisjusteringar som kommits överens om med avtalskunder<br />
ingår inte och inte heller tidighetstillägg i leveransaffärer. Priserna är utan moms.<br />
Prisuppgifterna baserar sig på den information som Skogsindustrin rf. varje vecka tillställer<br />
skogsforskningsinstitutet om inköpta virkesmängder från privatägda skogar samt virkespriser.<br />
Med privatägda skogar avses skogar som ägs av privatpersoner, samägda och samfällda<br />
skogar samt skogar som ägs av städer och kommuner. I statistiken ingår inte mängder<br />
och priser som berör skogsbolagens egna skogar och inte heller Forststyrelsens skogar.<br />
I statistiken över inköpta virkesmängder och priser ingår uppgifter från ca. 86 procent av<br />
alla virkesaffärer i privatägda skogar. Utanför materialet är små och medelstora sågar.<br />
De virkespris som anges per område och för hela landet är ett vägt medeltal av priset<br />
på de virkesmängder som köpts de fyra senaste veckorna. Om virkesmängden för något<br />
sortiment på ett område vid rotköp är under 1.000 m 3 och vid leveransköp under 500 m 3 ,<br />
anges inget pris (..). Om mängden är 0 m 3 , anges (-) som pris. <br />
Förkortningar:<br />
ROT = rotpris; det pris som köparen betalar åt säljaren vid rotförsäljning, då köparen har<br />
hand om avverkningen och skogstransporten<br />
LEVERANS = leveranspris; det pris som köparen betalar åt säljaren vid leveransförsäljning,<br />
då säljaren står för avverkningen och skogstransporten<br />
27<br />
Svenska Österbotten hör till ett<br />
mycket stort område och det<br />
försämrar prisstatistikens användbarhet.<br />
<br />
TEXT: GERD<br />
MATTSSON-TURKU<br />
KESKI-<br />
SUOMI<br />
LAPPI<br />
SAVO-KARJALA<br />
KYMI-<br />
SAVO
ENERGIVED<br />
Kranvågen underlättar<br />
arbetsrutinerna<br />
GENOM ATT KÖRA UT ENERGIVED AV HYGGESRESTER OCH AV<br />
KLENVIRKE FRÅN GALLRINGAR MED EN SKOGSTRAKTOR SOM HAR<br />
EN KRANVÅG, FÅS MÄNGDEN ENERGIVED SNABBT. KRANEN GER<br />
MÄNGDEN I KILOGRAM SOM KAN OMRÄKNAS TILL KUBIKMETER.<br />
VARKEN MASKINENTREPRENÖREN ELLER SKOGSÄGAREN SKA BE-<br />
HÖVA VÄNTA PÅ ATT ENERGIVEDEN ÄR FLISAD FÖR ATT FÅ SIN<br />
BETALNING.<br />
Hyggesrester är eftertraktade<br />
som<br />
energived. Kaj<br />
Lindén som jobbar<br />
på Södra skogsreviret i det<br />
<br />
Kranvågen är monterad i kranspetsen. Vägningen sker automatiskt och vanligtvis när groten lastas av i en trave intill bilväg.<br />
östligaste teamet med Lovisa<br />
som stationeringsort uppger<br />
att hyggesretser, som på fackspråk<br />
kallas grot, tas ut från<br />
nio av tio förnyelseytor.<br />
28<br />
Arbetsrutinerna ändrar<br />
– Möjligheten att väga all<br />
grot som körs ut från skogen<br />
innebär en stor förändring<br />
för oss, säger Kaj Lindén. Så<br />
snart groten är vägd vet vi<br />
mängden och den utgör betalningsgrund<br />
både för ersättning<br />
till entreprenören som<br />
kört ut groten och till skogsägaren<br />
som sålt den. Det här<br />
är det enda rätta. Nu har vi<br />
i vårt team en skogstraktor<br />
med kranvåg och avsikten är<br />
att den traktorn ska köra ut all<br />
grot.<br />
– Tidigare uppskattade vi<br />
mängden energived och betalade<br />
ett förskott på 70–80<br />
procent åt entreprenören så<br />
snart den var utkörd. Slutbetalningen<br />
kom först när veden<br />
var flisad och först då fick<br />
också skogsägaren sin betalning.<br />
Skogsägaren fick vänta<br />
minst ett år på betalningen.
Vikten blir kubikmeter<br />
Vikten som kranvågen ger<br />
kan omräknas till kubikmeter,<br />
både till fastkubikmeter och<br />
fliskubikmeter. Det finns färdiga<br />
omvandlingstal som är<br />
olika beroende på om groten<br />
är färsk, har torkat över sommaren<br />
osv.<br />
Groten kan därmed ges ett<br />
pris per kubikmeter. Ett pris<br />
som är angivet i euro/m 3 är<br />
lättare att anamma än ett pris<br />
som är angivet i euro/megawattimme.<br />
För skogsägaren är<br />
groten numera ett virkessortiment<br />
jämförbart med massaved<br />
och timmer. Det lönar sig<br />
att ta reda på vad olika köpare<br />
av grot betalar.<br />
Energived från gallringsskogar<br />
kan vägas enligt samma<br />
principer som grot och vikten<br />
kan omvandlas till kubikmeter.<br />
För stubbarnas del finns inte<br />
ännu omvandlingstal, men ar-<br />
Du kan ge respons<br />
per e-post till adressen<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
eller per post till adressen<br />
<strong>Skogsbruket</strong>,<br />
Orrspelsgränden 4,<br />
00700 Helsingfors.<br />
Du kan också ringa<br />
redaktionen direkt,<br />
våra kontaktuppgifter finns på<br />
sidan 3 i tidningen.<br />
betet pågår under Skogsforskningsinstitutets<br />
ledning.<br />
Inget merarbete för<br />
vägningen<br />
Kranvågen monteras i kranspetsen,<br />
strax före gripen.<br />
Den är drygt trettio cetimeter<br />
lång och väger lite över fyrtio<br />
kilo. Momsfritt pris är omkring<br />
6 000 euro.<br />
Tony Ek, kör den skogstraktor<br />
som Kb Christer Nilssons<br />
”Tidigare fick skogsägaren vänta<br />
minst ett år på betalningen.”<br />
Maskin har utrustat med en<br />
kranvåg. Enligt Tony medför<br />
vägningen egentligen inget<br />
extra arbete.<br />
– Vägningen sker automatiskt,<br />
dvs. jag behöver inte<br />
stanna upp kranens rörelser<br />
för att få mätningen utförd,<br />
säger Tony Ek. Vägningsresultatet<br />
registreras också automatiskt,<br />
inget knapptryckande<br />
alltså. Vägningen görs i<br />
regel när groten lastas av.<br />
29<br />
Vikten på den grot som finns<br />
i gripen varierar från 100 kg<br />
till 800 kg. Det avgörande är<br />
grotens grovlek och färskhet.<br />
Vågen klarar av vikter upp till<br />
5 000 kg.<br />
Det ska vara en skild typ av<br />
grip för att köra ut energived.<br />
Energiveden ligger på marken<br />
och vid pålastning är det viktigt<br />
att stenar inte följer med.<br />
En grip för energived består<br />
bara av fyra något böjda pinnar.<br />
<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
AL. ÅLANDS<br />
SKOGSÄGARFÖRBUND<br />
Höstens avverkningar<br />
är i full gång!<br />
– har du redan<br />
tagit kontakt?<br />
– Så snart groten är utkörd<br />
med en skogstraktor med<br />
kranvåg vet vi mängden och<br />
både entreprenören och<br />
skogsägaren får betalt enligt<br />
verkligt mängd, säger Kaj Lindén.<br />
Norra Åland<br />
Göran Mattson<br />
0457 3500 202<br />
Södra Åland<br />
Göran Forsgård<br />
0457 3500 206<br />
______________________________________________________________________________
KÖP & SÄLJ<br />
På annonsplatsen får privatpersoner, enmans- och familjeföretag<br />
annonsera ut sina tjänster och varor gratis. Som villkor för<br />
annonsering gäller att tjänsterna och varorna ska anknyta till<br />
skog och skogssektorn.<br />
Utbud på tjänster i Österbotten:<br />
• Skogsavverkning utförs med gallringsskördare, även huggning av<br />
tomter, virkestransport med traktor, röjning mm. utförs i Vasa med omnejd,<br />
tfn 050 322 0567.<br />
• Maskinell gallring och förnyelseavverkning i Malax–Korsnäs, Kenneth<br />
Forsman, tfn 050 351 3197.<br />
• Gallring och utkörning av virke utförs med Norcar 600, 490 i Nykarleby<br />
med omnejd, P. Blomqvist, tfn 050 349 2888.<br />
• Skogsvårdsarbeten och avverkning, planering, värdering av skog och<br />
rådgivning i Nykarlebytrakten, Smedskog, tfn 050 466 4970.<br />
• Slyröjning av skogsbilvägar utförs i Närpes-Malax-Korsnäs området,<br />
tfn 050 344 3181, Tobias Dahlblom.<br />
• Slyröjning av skogsbilvägar utförs i Närpes–Korsnäs området, tfn 040<br />
750 7929.<br />
• ITA Nygård Ab utför röjningar, skogsvårdsarbeten och specialavverkningar<br />
i Terjärv med omnejd, tfn 050 366 0860.<br />
• Trädfällning på tomter samt borttransport av ris i Vasatrakten, Österbottens<br />
farmartjänst, tfn 0500 567 171<br />
• Maskinell gallring, uttag av energived, virkesutkörning med smidig<br />
Logset 500 i Pedersöre med omnejd, S. Backman, tfn 050 592 3043.<br />
• Avverkningstjänster, maskinell gallring, med gallringsskördare utförs<br />
i Vörå med omnejd, B. Svens, tfn 050 350 7249.<br />
• Maskinell gallring med Norcar 600 i Österbotten, S. Ahlback, tfn<br />
050 518 1054<br />
• Vägsladdning, slyröjning och övrigt underhåll av skogsvägar utförs<br />
mellan Vasa och Oravais, tfn 0500 138 414.<br />
• Fällning och beskärning av gårdsträd samt stubbfräsning i Vasa och<br />
Korsholm, Trädvård Silvitec, tfn 0400 590 999.<br />
• Närtransport av virke, gallringsavverkning, röjning mm. inom Norrskogs<br />
område, I. och A. Nynäs, Finnäs gård, Eugmo, tfn 050 598 3149<br />
eller 050 562 2449.<br />
• Maskinell gallring och slutavverkning i Korsholm-Malax, H. Skog,<br />
tfn 0500 160 669.<br />
• Björnströms Avverkning och Röj utför skogsvårdsarbeten i Vasanejden,<br />
tfn 050 505 7088.<br />
• Skogsavverkningar utförs med gallringsskördare i norra Österbotten,<br />
J. Slotte, tfn 0400 139 508.<br />
• Skogsdikning, skogsvägar och markarbeten utförs inom Vasaområdet,<br />
tfn 0400 86 73 73.<br />
Utbud på tjänster vid Sydkusten:<br />
• Trädfällning samt virkeskörning med häst i södra Finland, MW<br />
Skogstjänst, Mats Wikström, tfn 0400 887240.<br />
• Skogsvårdsarbeten och trädfällning i Östnyland, Skogsservice Åberg,<br />
tfn 040 5057 723.<br />
• Snöröjning, vägsladdning, röjning av vägslänter, virkestransport med<br />
traktor utförs i östra Nyland, tfn 0400 717 836.<br />
Utrymmet per annons får omfatta högst 112 tecken, dvs. bokstäver<br />
inkl. mellanslag mellan ord. Skriv in annonstexten i rutfältet<br />
nedan och skicka den till redaktionen på adressen: <strong>Skogsbruket</strong>s<br />
köp & sälj, Orrspelsgränden 4, 00700 Helsingfors. Ofullständigt<br />
ifyllda annonser beaktas inte.<br />
Då SKOGSBRUKET är en tidningen som täcker hela Svenskfinland<br />
inkl. Åland är det viktigt att det ur texten framgår vilket<br />
område annonsören betjänar.<br />
30<br />
– Med vilken inlevelse han gör denna dans!<br />
Varifrån får all han energi!?<br />
– Troligen från några älgflugor innanför<br />
västen!<br />
UTNÄMNINGAR<br />
Forstmästare Tomas Landers har valts till direktör för Fiskars<br />
fastighetsverksamhet. Han inleder arbetet 1.12.2008 och tar<br />
över ansvaret för bolagets fastighetsverksamhet vid årsskiftet.<br />
<br />
Stora Enso indirekt största<br />
skogsägaren i Lettland<br />
Bergvik Skog Ab i Sverige, som till drygt fyrtio procent ägs av<br />
Stora Enso, har köpt 26 000 hektar skog i Lettland och därmed<br />
blivit den största enskilda skogsägaren i landet.<br />
Varken säljaren eller köparen avslöjar exakta detaljer om virkesförrådet<br />
eller vilket pris Bergvik betalt.<br />
Den lettiska affärstidningen Dienas Bizness säger att affären<br />
är värd 40–50 miljoner lats (LVL), vilket motsvarar 57–71 milj.<br />
euro. Priset på skogsmark i Lettland varierar mellan 2 000 och<br />
2 800 euro/ha.<br />
Virkesförrrådet beräknas uppgå till 2–2,5 milj. m 3 , vilket ger<br />
en medelvolym på lite under 100 m 3 /ha. I köpet ingick också<br />
fyratusen hektar åkermark.<br />
Bergvik Skog Ab äger i Sverige 1,9 miljoner hektar produktiv<br />
skogsmark i Sverige och är Sveriges näst största skogsägare mätt<br />
i avverkningsvolym.
Rapportering från:<br />
INTERIMSSTYRELSEN FÖR SKOGSVÅRDSFÖRENINGEN ÖSTERBOT-<br />
TEN SAMMANTRÄDDE SOM PLANERAT DEN 29 AUGUSTI. DÅ UT-<br />
SÅG INTERIMSSTYRELSEN PERSONER TILL DE OLIKA VAKANSERNA.<br />
Interimsstyrelsen vill inte<br />
offentliggöra namnen<br />
förrän berörda personer<br />
har skrivit under sin nya<br />
befattningsbeskrivning. Det<br />
ska de göra under september<br />
månad. I oktober numret av<br />
<strong>Skogsbruket</strong> hoppas vi kunna<br />
offentliggöra namnen.<br />
Några anställda har också<br />
meddelat att de går i pension<br />
vid årsskiftet.<br />
Nya titlar för skogsfackmän<br />
Den nya föreningen kommer<br />
att ta i bruk nya titlar för sina<br />
anställda. Alla skogsfackmän<br />
kommer att ha titeln skogs-<br />
DEN.<br />
För drygt ett år sedan berättade<br />
<strong>Skogsbruket</strong> om<br />
Husqvarnas prototyp för<br />
en röjsåg där motorn bärs på<br />
ryggen och klingan har ersatts<br />
av en sågkedja. Kedjeröjsågen<br />
har nu testkörts på olika håll i<br />
Sverige med positiva resultat.<br />
Den nya sågen möjliggör röjning<br />
i midjehöjd, vilket är svårt<br />
med en konventionell röjsåg.<br />
Enligt Gösta Arvidsson som är<br />
produktspecialist på Husqvarna<br />
Ab, är kedjeröjsågen som man<br />
vårdsinstruktör. Titeln verksamhetsledare<br />
kommer den<br />
som leder skogsvårdsföreningen<br />
att ha.<br />
När det finns behov av att<br />
närmare specificera arbetsuppgifterna,<br />
tas följande preciseringar<br />
i bruk:<br />
– skogsvårdsinstruktör med<br />
områdesansvar<br />
– skogsvårdsinstruktör med<br />
ansvar för skogsförbättring<br />
– skogsvårdsinstruktör med<br />
ansvar för energivedsanskaffning<br />
och drivning<br />
– skogsvårdsinstruktör med<br />
ansvar för skogsägarrådgivning<br />
31<br />
Kanslifunktionerna leds av<br />
kansliföreståndaren<br />
Kontorsfunktionerna kommer<br />
att ledas av en kansliföreståndare<br />
som finns på huvudkontoret<br />
i Vasa. Under sig har<br />
kansliföreståndaren fyra kanslister<br />
som finns ute i regionen;<br />
en i Lappfjärd, två i Ytteresse<br />
och en på kontoret i Vasa.<br />
Huvudkontoret kommer att<br />
finnas på Kvarngatan i Vasa i<br />
samma utrymmen där Skogsvårdsföreningen<br />
Söderskog<br />
finns i dag.<br />
Fastighetsförmedling via<br />
dotterbolag<br />
Skogsvårdsföreningen Österbotten<br />
kommer i snabb<br />
takt att inleda förmedling av<br />
skogsfastigheter. För det ända-<br />
målet har föreningen grundat<br />
ett dotterbolag med namnet<br />
Ab Skogsfastigheter AFM.<br />
Som namnet antyder blir<br />
det en auktoriserad fastighetsförmedling<br />
och för det krävs<br />
att det finns personer som har<br />
avlagt examen för fastighetsförmedlare.<br />
Thomas Jåfs och<br />
Kjell Huldén ska avlägga examen<br />
och så snart de har fått<br />
den, inleder Ab Skogsfastigheter<br />
sin verksamhet, sannolikt<br />
under våren. <br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
Kedjeröjsågen blir verklighet<br />
HUSQVARNA HAR NU FATTAT BESLUT OM ATT SERIETILLVERKA<br />
KEDJERÖJSÅGEN. DET AVSLÖJAR TIDNINGEN SKOGSLAND. BO-<br />
LAGET VILL DOCK INTE UPPGE NÄR SÅGEN FINNS PÅ MARKNA-<br />
nu också kallar midjeröjsågen<br />
en intressant produkt som gör<br />
det möjligt att röja effektivt på<br />
ett nytt sätt. Den kommer inte<br />
att ersätta röjsågen, men den<br />
blir ett bra komplement. Fördelarna<br />
med kedjeröjsågen<br />
är att man kan kapa bort piskande<br />
toppar samtidigt som sly<br />
från midjehöjd och neråt får stå<br />
kvar som kvalitetsdanare och<br />
som viltfoder.<br />
På Husqvarnas fabrik i Huskvarna,<br />
Sverige, håller man<br />
Nackdelen med midjeröjning är att ungskogen blir svårframkomlig<br />
under några år då stammar som kapats i midjehöjd<br />
står kvar.<br />
nu på och ritar upp sågen i<br />
konstruktionsprogram. <br />
Källa: Skogsland<br />
TEXT:<br />
Foto: Husqvarna<br />
GERD MATTSSON-TURKU
Ställer du upp i<br />
skogsvårds-<br />
föreningarnas val?<br />
Berätta om det för skogsägarna med en annons i <strong>Skogsbruket</strong>s<br />
stornummer som delas ut till alla svenskspråkiga<br />
skogsägare i slutet av oktober. Upplagan är ca 20 000 ex,<br />
med den når du hela det finlandssvenska skogsägarfältet.<br />
Vi erbjuder kandidater utrymme för valannons<br />
à 50 euro (inkl moms).<br />
Kontakta redaktionen för mera information.<br />
Logga in på<br />
MODELLANNONS<br />
Användarnamn skogsbruket1<br />
och lösenord skogsbruket2<br />
Exempel på <strong>Skogsbruket</strong>s<br />
valannons:<br />
Namn<br />
titel eller annat valfritt slogan<br />
(max 25 tecken)<br />
Skogsvårdsföreningens namn<br />
<strong>Skogsbruket</strong>.fi är tidningens sidor på webben som är öppna endast för prenumeranter. Som prenumerant kan du<br />
logga in på skogsbruket.fi och läsa färska uppgifter om virkespriserna. Vi uppdaterar prisuppgifterna i medeltal en<br />
gång i veckan. På skogsbruket.fi kan du också läsa ledaren, kolla in ToK:s vitsruta och annonsplatsen Köp & Sälj.<br />
Välkommen till <strong>Skogsbruket</strong> på webben!