You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
BIOENERGINYTT<br />
med Bioenergi i Pressen<br />
Nr 7-8 / 2012 NYHETER, KOMMENTARER OCH PRESSKLIPP<br />
Sverige når EU-målet om<br />
förnybar energi redan i år<br />
Sverige kommer redan 2012 att nå upp till EU-målet om<br />
förnybar energi. Enligt EU:s förnybarhetsdirektiv ska<br />
Sverige ha 49 procent förnybar energi 2020. Men redan i år<br />
kommer vi att ha 49,6 procent. Det visar <strong>Svebio</strong>s analys av<br />
Energimyndighetens senaste kortsiktsprognos, som kom<br />
14 augusti.<br />
Det är en kraftig ökning jämfört med startåret 2005, då Sverige<br />
enligt den officiella EU-statistiken (Eurostat) hade 39,8 procent<br />
förnybar energi. EU räknar med slutlig energianvändning, inklusive<br />
distributionsförluster. Torv får inte räknas med, och bara<br />
hälften av energin från förbränning av hushållsavfall för el- och<br />
värmeproduktion. Man får däremot också räkna med ”frivärme”<br />
från mark, vatten och luft som utvinns via värmepumpar, som inte<br />
räknas med i den svenska statistiken, vare sig som tillförsel eller<br />
Nu slocknar glödlampan för gott<br />
I mer än ett sekel har glödlampan lyst upp de svenska<br />
hemmen men snart slocknar den för gott. Den 1 september<br />
förbjuds alla glödlampor i EU. I Sverige beräknas<br />
hushållens elnota minska med tio procent.<br />
Innehållsförteckning<br />
FORTS 4<br />
SID 6.<br />
Sverige når EU-målet om förnybar energi redan i år 1<br />
Utredning om fossiloberoende fordonsflotta 2<br />
Växthusen byter från olja till biobränslen 3<br />
Allt fler biogasanläggningar i lantbruket 4<br />
Ökad gräns för stöd 4<br />
EU-kommissionen vill ändra tidsschemat<br />
för auktionering av utsläppsrätter 4<br />
Avtal mellan EU och Australien om gemensam utsläppshandel 5<br />
NER 300 listning – Svensk energiteknik är topplacerad 5<br />
Nu slocknar glödlampan för gott 6<br />
BIOENERGINYTT utkommer med 11 nummer per år<br />
Ansvarig utgivare: Gustav Melin, redaktör: Kjell Andersson<br />
Redaktion och prenumerationer: SVEBIO, Torsgatan12, 111 23 Stockholm<br />
Tel 08-441 70 80, Fax 08-441 70 89, info@svebio.se, www.svebio.se<br />
Manusstopp för detta nummer: 2012-08-28<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
416<br />
255<br />
138<br />
666<br />
Växthusen byter från olja till biobränslen<br />
Ny statistik från Jordbruksverket visar att växthusen under<br />
de senaste åren i mycket stor utsträckning bytt bränsle från<br />
olja och naturgas till biobränslen. Men fortfarande finns<br />
det 157 GWh eldningsolja och 87 GWh naturgas att konvertera<br />
i de svenska växthusen.<br />
SID 3.<br />
Information om nya föreskrifter om hantering av kontaminerad aska 6<br />
BioenergyConnect – en global mötesplats för bioenergi 6<br />
Marknaderna 7<br />
Fortsatt stark elbalans efter regnig sommar 7<br />
Kraftiga svängningar på oljemarknaden under sommaren 7<br />
Bra marknad för E85 7<br />
Pressmeddelanden 8<br />
Sverige når EU-målet om förnybar energi åtta år före utsatt tid 8<br />
Remissyttranden 8<br />
Bioenergi i pressen 10<br />
105<br />
99<br />
Energianvändning<br />
i växthus, GWh,<br />
2008 och 2011.<br />
2008<br />
2011<br />
Fossila bränslen Biobränslen El Fjärrvärme<br />
45<br />
26
FORTS FRÅN SID 1.<br />
som användning. Vattenkraften ”normaliseras”, vilket innebär att<br />
man räknar med en normalproduktion. Årets höga vattenkraftsproduktion<br />
orsakad av bra vattenföring i älvarna, kan man alltså<br />
inte tillgodoräkna sig.<br />
Så här har <strong>Svebio</strong> kommit fram till 49,6 procent:<br />
I täljaren (ovanför strecket): Biobränslen, exklusive omvandlingsförlust<br />
i värmeverk och kraftverk, men inklusive distribution<br />
– 111 TWh. Hälften av avfallsenergi 8,5 TWh. Vattenkraft, normaliserat<br />
68 TWh. Vindkraft 7 TWh. Frivärme från värmepumpar 9<br />
TWh. Totalt 203,5 TWh.<br />
I nämnaren (nedanför strecket): Total slutlig energianvändning<br />
384 TWh. Distributionsförluster i elnät och fjärrvärmenät 17<br />
TWh. Värmepumparnas frivärme 9 TWh. Totalt 410 TWh.<br />
Alla siffror är baserade på Energimyndighetens kortsiktsprognos<br />
och på den svenska lägesrapporten om förnybar energi från<br />
december 2011.<br />
Om man tar 203,5 genom 410 blir det 46,9 procent. Om man<br />
räknar med kortsiktsprognosens siffra för vattenkraft i år, 70 TWh,<br />
blir förnybarhetsandelen 50,1 procent, vilket överträffar riksdagens<br />
mål om att nå 50 procent 2020. Men enligt Svensk Energis statistik<br />
ligger vi nu på en vattenkraftsproduktion på 79,5 TWh på årsbasis.<br />
Om den siffran står sig till årets slut blir förnybarhetsandelen för<br />
2012 i praktiken 52,4 procent.<br />
Målet nått även i transportsektorn<br />
Även för transportsektorn gäller att EU-målet för 2020 kommer<br />
att nås i år. Målet är här 10 procent, lika för alla EU:s medlemsländer.<br />
Här får man göra dubbelräkning för biodrivmedel som<br />
framställts ur avfall och restprodukter, t ex biogas från gödsel och<br />
Utredning om fossiloberoende fordonsflotta<br />
Regeringen tillsatte den 5 juli, mitt under Almedalsveckan,<br />
den länge emotsedda utredningen om fossiloberoende<br />
fordonsflotta 2030.<br />
Utredare är Thomas B Johansson som är professor i Lund, verksam<br />
vid Internationella miljöinstitutet i Lund, och huvudsekreterare är<br />
Per Kågesson, professor vid KTH och en känd miljö- och energidebattör.<br />
Så här skriver regeringen i sitt pressmeddelande 5 juli:<br />
”För att klara regeringens vision om ett klimatneutralt Sverige<br />
år 2050 krävs en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen.<br />
Det innebär en omställning av såväl våra fordon, vilka bränslen<br />
som driver dem och hur vi använder dem.<br />
Den utredning som nu tillsätts ska kartlägga möjliga handlingsalternativ<br />
och identifiera möjliga åtgärder för hur Sverige ska nå en<br />
fossiloberoende fordonsflotta.<br />
– Omställningen av transportsektorn är en av de största utmaningarna<br />
vi står inför. Utredningen med Thomas B Johansson i<br />
spetsen har att hantera ett antal komplexa frågor. Deras svar kommer<br />
att vara det avgörande beslutsunderlaget i det fortsatta arbetet<br />
med att uppnå regeringens ambitiösa mål och visioner för transportsektorn,<br />
säger it- och energiminister Anna-Karin Hatt.<br />
Utredningen kommer att spänna över allt från tillförsel av energi<br />
till fordonsflottan, infrastrukturen, fordonen och olika slags<br />
trafik. Utredningens utgångspunkt bör vara att hållbara, förnybara,<br />
drivmedel och el behöver öka sina andelar i transportsek-<br />
2<br />
talloljediesel. Kortsiktsprognosen ger inget underlag för att göra<br />
en exakt beräkning, men Energimyndigheten skriver att andelen<br />
förnybart 2011 preliminärt uppgick till 9,8 procent och att vi redan<br />
nu kan ha nått målet på 10 procent.<br />
Både när det gäller målet totalt på 49 procent och målet för<br />
transportsektorn på 10 procent har alltså Sverige uppnått EU-målen<br />
åtta år före utsatt tid.<br />
Bioenergin i kortsiktsprognosen<br />
Användningen av bioenergi, inklusive torv och avfall, var enligt<br />
den slutliga statistiken 141 TWh 2010. Det var ett extremt kallt<br />
år vilket drev upp förbrukningen av biobränslen i värmesektorn<br />
(fjärrvärme och enskilda hushåll). För 2011 uppger Energimyndigheten<br />
att bioenergitillförseln sjönk till 132 TWh (114 TWh biobränslen,<br />
3 TWh torv och 15 TWh avfall). För 2012 räknar man<br />
med en ökning till 138 TWh (118 TWh biobränslen, 3 TWh torv<br />
och 17 TWh avfall). För 2013 och 2014 anger man 140 TWh respektive<br />
141 TWh. Det tar alltså några år att komma upp till den<br />
extra höga siffran från 2010. Statistiken visar hur starkt väderberoende<br />
bioenergin är.<br />
Elöverskott i flera år framöver<br />
Energimyndighetens beräkning av elbalansen visar att det i år blir<br />
ett exportöverskott på 11,4 TWh och att elexporten blir 12 TWh<br />
2013 och 13 TWh 2014. Men vi vet av aktuell statistik från Svensk<br />
Energi att Sverige redan fram till slutet av augusti exporterat omkring<br />
18 TWh. Vattentillgången är god och det mesta tyder på att<br />
vi får en elexport över 20 TWh under året. Den mycket starka<br />
elbalansen pressar priserna, vilket vi sett under sommaren.<br />
torn, samtidigt som fordonseffektiviteten behöver förbättras och<br />
utsläppen av växthusgaser minska. Utredaren ska också studera de<br />
samhällsekonomiska effekterna av omställningen och även titta på<br />
finansieringen av de åtgärder som föreslås.<br />
Thomas B Johansson är väl lämpad att ta sig an denna uppgift.<br />
Han är verksam vid internationella miljöinstitutet i Lund och en<br />
av Sveriges främsta experter på energiområdet. Han har en bakgrund<br />
som professor i energisystemanalys vid Lunds universitet<br />
och har bland annat haft uppdrag för FN-organen Unesco och<br />
UNDP. De senaste fem åren har Thomas B Johansson lett Global<br />
Energy Assessment, som är en stor vetenskaplig utvärdering av<br />
lokala och globala energifrågor i ljuset av hållbar utveckling. Han<br />
kommer i utredningsarbetet att biträdas av huvudsekreteraren Per<br />
Kågeson, som är professor i miljösystemanalys med i<strong>nr</strong>iktning på<br />
transportsektorn vid KTH i Stockholm.<br />
Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande den 31 oktober<br />
2013.”<br />
Direktivet<br />
Så här lyder sammanfattningen av direktivet:<br />
”I regeringens proposition En sammanhållen svensk klimat-<br />
och energipolitik - Klimat (prop. 2008/09:162) redogörs för den<br />
långsiktiga prioriteringen att Sverige 2030 bör ha en fordonsflotta<br />
som är oberoende av fossila bränslen samt för visionen att Sverige<br />
FORTS 4
FORTS FRÅN SID 2.<br />
2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan<br />
nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Prioriteringen om en<br />
fossiloberoende fordonsflotta ska ses som ett steg på vägen mot<br />
visionen för 2050.<br />
En särskild utredare ska kartlägga möjliga handlingsalternativ<br />
samt identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp<br />
och beroende av fossila bränslen i linje med visionen för 2050.<br />
Åtgärderna kan avse alla de relevanta aspekter som har betydelse<br />
för att uppnå den långsiktiga prioriteringen för 2030 samt visionen<br />
för 2050 med avseende på transportsektorn. Detta kan bl.a. avse<br />
tillförsel av energi till fordonsflottan samt infrastruktur, fordon<br />
och olika slags trafik.<br />
Utgångspunkten bör vara att hållbara, förnybara, drivmedel<br />
och el behöver öka sina andelar i transportsektorn, samtidigt som<br />
fordonseffektiviteten bör förbättras och utsläppen av växthusgaser<br />
minska. Utredaren ska vidare analysera i vilken grad olika handlingsalternativ<br />
och åtgärder riskerar att leda till eventuell fastlåsning<br />
i vissa tekniker eller till vissa energibärare.<br />
Utredaren ska beakta de samhällsekonomiska och offentligfinansiella<br />
effekterna samt i förekommande fall ange förslag till<br />
finansiering.<br />
Som redan nämnts ska prioriteringen om en fossiloberoende<br />
fordonsflotta ses som ett steg på vägen mot visionen för 2050. Då<br />
arbetet med den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende<br />
fordonsflotta 2030 sker koordinerat med och som ett led i arbetet<br />
med visionen för 2050, ska en viktig del av utredarens arbete vara<br />
att analysera olika alternativ för hur begreppet fossiloberoende fordonsflotta<br />
kan ges en innebörd som stöder regeringens arbete med<br />
att nå visionen för 2050.”<br />
Växthusen byter från olja till biobränslen<br />
Ny statistik från Jordbruksverket visar att växthusen under de senaste åren i mycket stor utsträckning bytt bränsle från olja<br />
och naturgas till biobränslen. Men fortfarande finns det 157 GWh eldningsolja och 87 GWh naturgas att konvertera i de<br />
svenska växthusen.<br />
Användningen av biobränslen för uppvärmning av växthus ökade<br />
mycket kraftigt, från 138 GWh 2008 till 666 GWh 2011. Det var<br />
framför allt användningen av oförädlade biobränslen som bark, flis<br />
och spån som ökade – från 107 GWh till 617 GWh, eller från<br />
133 000 kubikmeter till 771 000 kubikmeter. Även pelletsförbrukningen<br />
ökade – från 4 100 ton till 6 200 ton.<br />
<strong>Svebio</strong> kommentar:<br />
Växthusnäringen har genom åren skyddats med låga energi- och<br />
koldioxidskatter på samma sätt som den tunga industrin. Men från 2005<br />
fram till idag har det skett en total omvandling av branschens energiförsörjning,<br />
i första hand driven av de stigande oljepriserna. 2005 använde<br />
växthusen fortfarande över 50 000 kubikmeter olja och 200 GWh na-<br />
3<br />
<strong>Svebio</strong> kommentar:<br />
Utredningens namn är ”Fossiloberoende fordonsflotta - ett steg på<br />
vägen mot nettonollutsläpp av växthusgaser”. Redan i namnet ser man<br />
spår av regeringens vånda. Istället för att sätta fokus på årtalet 2030<br />
pekar man på det mål som gäller för 2050, där regeringen talar om<br />
”nettonollutsläpp”, som inte alls behöver betyda att alla fossila bränslen<br />
är utmönstrade.<br />
Det har tagit mycket lång tid att få igång den här utredningen och<br />
enas om direktiven mellan allianspartierna och de olika departementen.<br />
Målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 fanns med redan i<br />
energiuppgörelsen 2009, för tre och ett halvt år sedan. Men först nu<br />
ska målet ges konkret innehåll. Utredningen tar drygt ett år i anspråk.<br />
Därefter följer remissbehandling. Det lär knappast bli några konkreta<br />
åtgärder förrän i budgeten hösten 2014, i skuggan av nästa valrörelse.<br />
Utredarna är två meriterade experter. Thomas B Johansson har suttit<br />
i <strong>Svebio</strong>s styrelse. Per Kågesson har stor kunskap om trafik, bilar och<br />
drivmedel. Tyvärr har han ofta haft en avog inställning till biodrivmedel.<br />
Men vi kan räkna med att det blir en kompetent genomförd utredning,<br />
och <strong>Svebio</strong> kommer att medverka till att utredningen får bra underlag<br />
om biodrivmedel.<br />
Parallellt med att regeringen låter utreda fossiloberoende fordonsflotta<br />
2030 pågår en utredning om kvotplikt för biodrivmedel. Den här<br />
utredningen tillsattes före sommaren och utredare är Linus Klackenberg.<br />
<strong>Svebio</strong> är representerat i utredningens referensgrupp genom<br />
Lena Dahlman. Den här utredningen är hårt uppstyrd av de ställningstaganden<br />
regeringen redan gjort i vårbudgeten, till förmån för kvotplikt<br />
för lågblandade biodrivmedel. Oklarheten om skattebefrielsen för högblandade<br />
och rena biodrivmedel kvarstår. Att införa ett kvotsystem och<br />
överge linjen med skattebefrielse skapar låsningar som utredningen om<br />
fossiloberoende fordonsflotta måste förhålla sig till.<br />
Det hade varit klokare av regeringen att först utreda hur man ska nå<br />
fram till ett fossiloberoende transportsystem med nollutsläpp av koldioxid,<br />
och därefter utformat styrmedel som leder fram till målet. Nu<br />
verkar man i det korta perspektivet i första hand tänka på budget- och<br />
skatteteknik och skjuter visionerna och klimatpolitiken på framtiden.<br />
turgas. Idag har oljeanvändningen reducerats med två tredjedelar till 15<br />
600 kubikmeter och gasanvändningen har minskat till 87 GWh. Istället<br />
har användningen av biobränslen ökat sjutton gånger om. Av den totala<br />
energiförbrukningen på drygt 1 TWh i växthusen står bioenergin<br />
för två tredjedelar och de fossila bränslena för bara en fjärdedel. Men<br />
också den fjärdedelen borde man ganska snabbt kunna ersätta så att<br />
de svenska växthusen blir helt fossilbränslefria och CO 2 -neutrala. Den<br />
resterande delen är el och fjärrvärme. Se illustrationen på sid 1.
Allt fler biogasanläggningar i lantbruket<br />
Mellan mars och juni i år har länsstyrelserna beviljat investeringsstöd<br />
till nio biogasanläggningar på olika gårdar.<br />
Det totala antalet anläggningar som beviljats investeringsstöd har<br />
därmed ökat från 37 till 46. En ökning med 20 procent under de<br />
tre senaste månaderna. Möjligheten till stöd har funnits sedan 2009.<br />
Jordbruksverket vill att fler ska satsa på närproducerad energi<br />
från landsbygden. Just rötning av stallgödsel för biogasproduktion<br />
är extra bra eftersom det ger tre klimatnyttor på en gång. För det<br />
första ersätter biogasen fossilt bränsle om det används som fordonsbränsle.<br />
För det andra ger det en minskning av utsläpp av<br />
metan vid lagring av stallgödsel.<br />
För det tredje minskar behovet av mineralgödsel genom att kvävetillgängligheten<br />
ökar i jämförelse med orötad stallgödsel.<br />
Lantbrukare och andra företagare på landsbygden som investerar<br />
i produktion eller förädling av biogas kan få upp till 30<br />
procent i investeringsstöd. Biogasanläggningar finns i djurtäta<br />
områden. På Jordbruksverkets webbplats finns en karta över de<br />
anläggningar som fått stöd. Kartan visar främst att gårdsbiogas-<br />
EU-kommissionen vill ändra tidsschemat<br />
för auktionering av utsläppsrätter<br />
De låga priserna på utsläppsrätter och ett växande överskott<br />
av utsläppsrätter gör att utsläppsrättshandeln har mycket<br />
svag styrande verkan inom EU. Det här har lett till krav på<br />
åtgärder och sedan mitten av maj har EU-kommissionen<br />
arbetat med att ta fram förslag till åtgärder för att styra upp<br />
systemet, och därmed få upp priset på utsläppsrätter.<br />
Den 25 juli kom ett förslag om att ändra tidsschemat för auktioneringen<br />
av utsläppsrätter, dvs senarelägga auktionering. Efter<br />
sommaruppehållet ska kommissionen återkomma med ytterligare<br />
förslag. Vi citerar ur pressmeddelandet från kommissionen 25 juli:<br />
”–EU:s utsläppshandel har ett växande överskott på utsläppsrätter<br />
som byggts upp under de senaste åren, säger klimatkommissionär<br />
Connie Hedegaard. Det är inte förnuftigt att avsiktligt<br />
fortsätta att översvämma en marknad där det redan finns ett överskott.<br />
Därför banar kommissionen i dag väg för en ändring av<br />
tidsschemat för auktionering av utsläppsrätter. Det är en kortsiktig<br />
åtgärd som kommer att förbättra marknadens funktion. Om<br />
den politiska viljan finns, kan alla nödvändiga beslut fattas innan<br />
nästa auktioneringsfas inleds i början av 2013. Nu är det upp till<br />
Europaparlamentet och EU-länderna att leverera. Efter sommaruppehållet<br />
kommer kommissionen också att presentera förslag till<br />
långsiktiga strukturåtgärder.<br />
I fas tre av EU:s utsläppshandel, 2013–2020, kommer många utsläppsrätter<br />
att auktioneras ut, och intäkterna går till medlemsländerna.<br />
Senareläggning av auktionering<br />
2010 fastställdes tidsschemat för och fördelningen av de utsläppsrätter<br />
som ska auktioneras ut under den tredje handelsperiodens<br />
åtta år i en kommissionsförordning. Detta ändrades genom ett<br />
beslut 2011, vilket innebar att en del av auktionsvolymen flyttas<br />
4<br />
anläggningarna är koncentrerade till djurtäta områden där det<br />
finns mycket råvara till produktionen, det vill säga stallgödsel.<br />
Om regionen eller kommunen prioriterar frågan spelar också<br />
roll. Redan märks tydliga klusterbildningar, till exempel mellan<br />
Herrljunga och Vårgårda i Västergötland och utanför Falkenberg<br />
i Halland, säger Ragni Andersson.<br />
Ökad gräns för stöd<br />
I början av juli fick regeringen klartecken från EU om att lyfta taket<br />
för hur mycket stöd man får ge till en enskild biogasanläggning<br />
i lantbruket. Taket har hittills varit 1,8 miljoner kr, men kan nu<br />
höjas till 68 miljoner kr. Detta möjliggör stöd till projekt där flera<br />
lantbrukare kan gå samman om en stor gemensam anläggning.<br />
Det börjar nu finns en hel del ansökningar som väntar på besked.<br />
Totalt i landet uppgavs det för några veckor sedan finnas<br />
ansökningar med ett investeringsbelopp på 522 miljoner kronor.<br />
Inom landsbygdsprogrammet finns det nu en pott på 75 – 80 miljoner<br />
kronor som ännu inte är fördelade. Sedan måste nya medel<br />
anslås, eller pengarna tar slut.<br />
från 2013 och 2014 till 2012 för att skapa en ordnad övergång från<br />
utsläppshandelns fas 2 till fas 3. Med tanke på den makroekonomiska<br />
utvecklingen under senare år finns det anledning att överväga<br />
ytterligare en ändring av tidsschemat genom att en del av<br />
auktionsvolymen flyttas från 2013–2015 till slutet av fas 3.<br />
Kommissionen föreslår i dag en teknisk ändring av direktivet<br />
om utsläppshandel för att inleda processen och skapa den stabilitet<br />
på marknaden som krävs för en eventuell framtida ändring av tidsschemat.<br />
Syftet med ändringen är att klargöra att kommissionen i<br />
undantagsfall kan ändra tidsschemat för auktioner under en handelsperiod<br />
för att koldioxidmarknaden ska fungera på ett ordnat<br />
sätt. Ändringen görs i auktioneringsförordningen.<br />
Senare i år kommer kommissionen att lägga fram en första rapport<br />
om den europeiska koldioxidmarknadens funktion. Detta<br />
innebär en möjlighet att inleda en ingående debatt om vilka strukturella<br />
åtgärder som kan behövas för att lösa frågorna inom EU:s<br />
utsläppshandel.<br />
Bakgrund: EU:s utsläppshandel och fas 3<br />
EU:s utsläppshandel omfattar ungefär 11 000 industrianläggningar<br />
och 45 procent av EU:s utsläpp. Från och med i år ingår även luftfarten<br />
i systemet.<br />
I den tredje fasen av utsläppshandeln (2013–2020) måste utsläppen<br />
från industrianläggningar sänkas till 21 procent under 2005 års nivåer.<br />
De största förändringarna under den tredje fasen är<br />
• en övergång från tak som fastställs på medlemsstatsnivå till ett<br />
tak per sektor för hela EU,<br />
• en övergång från främst gratis tilldelning till att över hälften<br />
av utsläppsrätterna auktioneras ut,<br />
• en harmonisering av reglerna för gratis tilldelning baserat på<br />
långtgående riktmärken för hela EU.”
Avtal mellan EU och Australien om gemensam utsläppshandel<br />
EU-kommissionen och Australien har kommit överens om<br />
att länka samman sina handelssystem för handel med<br />
utsläppsrätter. Överenskommelsen har träffats mellan EU:s<br />
klimatkommissionär Connie Hedegard och Australiens<br />
energiminister Greg Combet.<br />
EU-kommissionen och Australien har kommit överens om att<br />
länka samman sina handelssystem för handel med utsläppsrätter.<br />
Överenskommelsen har träffats mellan EU:s klimatkommissionär<br />
5<br />
Connie Hedegard och Australiens energiminister Greg Combet.<br />
Överenskommelsen måste godkännas av EU (rådet och parlamentet)<br />
och av det australiska parlamentet senast 2015.<br />
Samarbetet innebär konkret att utsläppsrätter i EU ska kunna<br />
köpas av australiska aktörer från 1 juli 2015 och att det senast 1 juli<br />
2018 ska vara möjligt att fritt handla med utsläppsrätter inom hela<br />
det gemensamma systemet.<br />
NER 300 listning – Svensk energiteknik är topplacerad<br />
Av Sveriges nio inlämnade ansökningar till EUs utlysning<br />
NER 300 har fyra ansökningar fått topplaceringar samt ytterligare<br />
två fått reservplacering i den preliminära listan för<br />
projekt som får stöd.<br />
Sverige, genom Energimyndigheten, lämnade den 9 maj 2011 i,<br />
konkurrens med 29 länder (EU + Kroatien), in nio svenska ansökningar<br />
till Europeiska Kommissionen och Europeiska Investeringsbanken.<br />
Ansökningarna avser svenska storskaliga demonstrationsprojekt<br />
kring bioenergi, vindkraft och Smarta Nät.<br />
Nästa steg är att EU-kommissionen, beroende av bl a tillgängliga<br />
medel, fattar beslut om vilka av de utvalda projekten som blir<br />
beviljade stöd, vilket förväntas ske i slutet av 2012.<br />
– De fyra svenska projekten ligger mycket bra till bland de ca 16<br />
förnybara energiprojekten som Kommissionen bedömer får stöd i<br />
första omgången. Det är ett mycket gott betyg för svensk energiforskning<br />
och energikunnande, säger Michael Rantil vid Energimyndigheten.<br />
Den första omgången av NER 300 finansieras av försäljningen<br />
av 200 miljoner utsläppsrätter och man räknar med att det kommer<br />
att finnas mellan 1,3 till 1,5 miljarder euro, dvs mer än 10 miljarder<br />
kronor, att fördela på projekten. Det är möjligt att få maximalt<br />
tre projektstöd per land.<br />
NER 300 är ett av världens största finansieringsprogram för<br />
kommersiella demonstrationsprojekt för förnybar energi, som<br />
innefattar bioenergi, solenergi, geotermisk energi, vindkraft, vågkraft,<br />
vattenkraft samt Smarta Nät och miljösäker avskiljning och<br />
geologisk lagring av CO 2 (CCS).<br />
NER 300 är en unik utlysning som ger möjlighet att få 50 procent<br />
av merkostnaderna jämfört med kostnader för en konventionell<br />
anläggning. NER300 är ett bland flera finansieringsinstrument<br />
för att nå EU:s 20-20-20 mål till år 2020. Projekten ska innehålla<br />
relativt små risker samtidigt som de ska ha tagit utvecklingssteg<br />
som tidigare inte har visats i den skalan.<br />
De fyra topprankade projekten som kan få stöd är:<br />
• Vindpark Blaiken - Blaiken Vind AB, söker inom kategorin<br />
”Onshore-vindturbiner optimerade för kallt klimat (kompatibla<br />
med temperaturer under -30 C och för svåra isförhållanden), nominell<br />
kapacitet 25 MW”.<br />
• Pyrogrot - Billerud AB söker inom kategorin ”Lignocellulosa<br />
till intermediära fasta, vätskeformiga eller slurryformiga bioenergibärare<br />
via pyrolys, med en kapacitet på 40 000 ton slutprodukt per<br />
år”. Slutprodukten är pyrolysolja.<br />
• Smart Grid Gotland - Gotlands Energi AB söker inom kategorin<br />
”Förvaltning och optimering av förnybar energi och optimering<br />
för små- och medelskaliga decentraliserade kraftverk i landsbygdsmiljö,<br />
med betoning på vindkraft (Smarta Nät): 20 MW för<br />
lågspänningsnät och 50 MW för medelspänningsnät”.<br />
• GoBiGas 2 - Göteborg Energi AB söker inom kategorin ”Lignocellulosa<br />
till syntetisk naturgas eller syntesgas och/eller till energi<br />
via förgasning, med en kapacitet på 40 miljoner normalkubikmeter<br />
slutprodukt per år eller 100 GWh elektricitet per år”.<br />
De två projekten som har fått reservplats är:<br />
• E.ON Bio2G Sweden - E.ON Gasification Development<br />
söker inom kategorin ”Lignocellulosa till syntetisk naturgas eller<br />
syntesgas och/eller till energi via förgasning, med en kapacitet på<br />
40 miljoner normalkubikmeter slutprodukt per år eller 100 GWh<br />
elektricitet per år”. Slutprodukt är SNG för värme och drivmedel.<br />
• MTCT - Multi-megawatt Turbines in Complex Terrain - Svevind<br />
AB söker inom kategorin ”Onshore-vindturbiner optimerade<br />
för komplex terräng, nominell kapacitet 25 MW”.<br />
<strong>Svebio</strong> kommentar:<br />
Som Energimyndigheten framhåller är det ett mycket gott betyg<br />
till svensk förnybar energiteknik att det finns fyra svenska projekt med<br />
bland de 16 som fått högsta prioritet av EU-kommissionen. Det finns<br />
samtidigt en rad projektägare som känner besvikelse över att man inte<br />
hör till de utvalda – och flera projekt kommer säkert att läggas på is<br />
efter negativt besked från EU.<br />
NER 300-stödet är ett resultat av att EU ville stötta utvecklingen av<br />
CCS, koldioxidlagring från fossila kraftverk, med pengar från auktionerade<br />
utsläppsrätter. För att göra åtgärden mer smaklig avdelades också<br />
pengar till utvecklingsprojekt för förnybar energi. Hur stor stödsumman<br />
blir hänger alltså ihop med priset på utsläppsrätter. Och det priset ligger<br />
idag på endast 7 – 8 euro per ton CO . Om priset på utsläppsrätter<br />
2<br />
hade legat på 20 eller 30 euro hade tre, fyra gånger så mycket pengar<br />
varit tillgängliga för de här projekten. De projekt som sökt pengar är i<br />
allmänhet mycket kapitalintensiva och innehåller en hög andel ny teknik.<br />
Privata investerare måste ha hjälp av offentliga medel för att projekten<br />
ska kunna genomföras. Om NER 300-stödet inte räcker kommer projekten<br />
inte att bli av, alternativt måste svenska staten skjuta till medel.<br />
Pressmeddelande från Energimyndigheten 16 juli
Nu slocknar glödlampan för gott<br />
I mer än ett sekel har glödlampan lyst upp de svenska<br />
hemmen, men snart slocknar den för gott. Den 1 september<br />
förbjuds alla glödlampor i EU. I Sverige beräknas hushållens<br />
elnota minska med tio procent.<br />
Glödlampan började avvecklas för tre år sedan och nu är det slutligen<br />
40-, 25- och 15-wattslamporna som går i graven.<br />
– Utfasningen har gått över förväntan. Det hamstrades lite i<br />
början men det var mer snack än stora volymer, inte mer än en<br />
månads överförsäljning, säger Magnus Frantzell, vd för Belysningsbranschen.<br />
Ett problem har enligt Frantzell varit att hitta förhållandevis<br />
billiga lågenergilampor av bra kvalitet.<br />
– De bättre lamporna har haft svårt att hävda sig, och det har<br />
funnits en hel del skräp på marknaden. Men EU har stramat upp<br />
kraven och i dag finns många bra alternativ bland lågenergilampor,<br />
halogenlampor och ledlampor (lysdiod). Om ett år skärps kraven<br />
ytterligare på ledlamporna vad gäller låg energiförbrukning, bra<br />
kvalitet, lång livslängd och god färgåtergivningsförmåga.<br />
Information om nya föreskrifter om hantering av kontaminerad aska<br />
Strålsäkerhetsmyndigheten har tagit fram föreskrifter och<br />
allmänna råd (SSMFS 2012:3) om hantering av kontaminerad<br />
torv- och trädbränsleaska.<br />
Föreskrifterna börjar gälla den 1 september 2012. Då upphör föreskrifterna<br />
(SSMFS 2008:16) om hantering av trädbränsleaska<br />
kontaminerad med cesium-137 att gälla. Innehållet i de gamla föreskrifterna<br />
har förenklats och förts in i de nya föreskrifterna.<br />
Denna information berör främst ansvariga för<br />
• förbränningsanläggning för energiproduktion där mer än 100<br />
ton torrsubstans aska per år uppkommer från torv eller trädbränsle<br />
och där askan kan vara kontaminerad,<br />
•deponi eller anläggningsarbete där sådan aska hanteras, eller<br />
verksamhet där man kommer i kontakt med torv- och trädbränsleaskan<br />
på annat sätt.<br />
Aska från torv eller trädbränsle kan vara kontaminerad med<br />
cesium-137 från kärnkraftsolyckan i Tjernobyl 1986 eller med de<br />
naturligt förekommande radioaktiva ämnena uran, torium och<br />
kalium som finns i vissa torvmyrar. När sådan aska hanteras kan<br />
människor utsättas för stråldoser. Strålsäkerhetsmyndigheten har<br />
tagit fram föreskrifter för att säkerställa ett gott strålskydd.<br />
Föreskrifterna reglerar användning av energitorv och hantering<br />
BioenergyConnect – en global mötesplats för bioenergi<br />
BioenergyConnect är en skräddarsydd hemsida för företag<br />
och enskilda som arbetar med bioenergi, som har byggts<br />
upp av World Bioenergy Association.<br />
BioenergyConnect lanserades i samband med World Bioenergy<br />
2012 i Jönköping i våras och finns nu tillgänglig för alla företag<br />
som vill presentera sig och göra affärer på den internationella<br />
arenan. En plattform för nätverkande och för att underlätta för<br />
företag och individer att söka information och dela nyheter, att<br />
6<br />
– Det senaste halvåret har ledlampan ökat kraftigt och lågenergilampan<br />
är redan på tillbakagång. Den kommer att försvinna i<br />
takt med att den nya ledtekniken utvecklas, säger Magnus Frantzell.<br />
Han bedömer att ledtekniken fortfarande har en stor utvecklingspotential,<br />
med bättre ljusfärger, ökad livslängd och lägre energiåtgång,<br />
samtidigt som priset kommer att sjunka.<br />
Lågenergilampan är mycket energisnål, den drar runt en femtedel<br />
så mycket el som glödlampan, men är fortfarande i dyraste<br />
laget. Och en nackdel är att den innehåller kvicksilver, om än i<br />
mycket små mängder. Varje år slängs 200 000 lågenergilampor på<br />
fel ställe, i glasigloos, bland elavfall eller i soporna. Regeringen har<br />
reagerat och krävt att branschen ska ordna betydligt fler insamlingsställen.<br />
Halogenlampan är ett billigare alternativ i väntan på<br />
att priserna på ledlampan ska sjunka. Men när EU:s krav skärps<br />
2016 bedöms den också vara på väg ut.<br />
(källa TT)<br />
av kontaminerad aska vid förbränningsanläggning. Här ingår<br />
även askåterföring till skogsmark, användning i anläggningsarbeten,<br />
deponering och övrig återvinning. Människor och miljö ska<br />
skyddas mot läckage från anläggningsarbeten och deponier med<br />
kontaminerad aska.<br />
För kontaminerad aska som till mer än 80 procent består av<br />
trädbränsleaska behöver bara föreskrifternas krav som gäller cesium-137<br />
tillämpas.<br />
Strålsäkerhetsmyndigheten bedömer att ett tjugotal förbränningsanläggningar<br />
som eldar torv behöver tillämpa föreskrifternas<br />
krav för de naturligt förekommande radionukliderna. Detta gäller<br />
även de övriga verksamheter som hanterar askan.<br />
Mer information finns på Strålsäkerhetsmyndighetens webbplats,<br />
www.stralsakerhetsmyndigheten.se/aska/, där särskilt följande<br />
dokument är relevanta:<br />
•Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter (SSMFS 2012:3)<br />
om hantering av kontaminerad aska.<br />
•Introduktion till föreskrifterna SSMFS 2012:3.<br />
•Vägledning till Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter<br />
och allmänna råd (SSMFS 2012:3) om hantering av kontaminerad<br />
aska.<br />
hitta service, nyheter och produkter.<br />
Enskilda individer kan registrera sig gratis. Företag kan registrera<br />
sig och mot en avgift lägga ut material som nyheter, rapporter,<br />
bilder, video, broschyrer, anställdas profiler, arbetstillfällen,<br />
möten, produkter, serviceerbjudanden osv.<br />
Man hittar BioenergyConnect på www.bioenergyconnect.net.<br />
Karin Haara på WBA:s kansli kan ge ytterligare information, tel<br />
08-4417084.
MaRkNadERNa<br />
Fortsatt stark elbalans efter regnig sommar<br />
Elpriserna har under sommaren varit extremt låga. Under flera<br />
veckor i juli och början av augusti hade vi spotpriser på Nordpool<br />
under 10 öre/kWh. När industrin drog igång igen efter semestrarna<br />
steg priserna till mer normala, men fortfarande relativt låga nivåer,<br />
kring 20 – 30 öre/kWh. Terminspriserna för 2013 ligger strax<br />
under 40 öre/kWh. Elcertifikaten har återhämtat sig något från<br />
låga nivåer kring under 15 öre/kWh upp till 17 – 18 öre. Fortfarande<br />
är det låg ersättning för alla företag som investerat i ny förnybar<br />
elproduktion. Det har till och med förekommit rapporter om att<br />
skogsföretag med egen elproduktion avstått från att producera eftersom<br />
det varit billigare att köpa el på marknaden än att köpa in<br />
biobränsle för industripannorna.<br />
I tidningarna har man skrivit att de låga elpriserna beror på det<br />
myckna regnandet. Det är bara en del av sanningen. Vattenmagasinen<br />
är välfyllda, men inte extremt fulla. Fyllnadsgraden ligger kring<br />
89 procent, och det är ungefär lika mycket som förra året vid samma<br />
tid, och en bit under de maximala historiska nivåerna vid denna tid.<br />
Kraftiga svängningar på<br />
oljemarknaden under sommaren<br />
Efter vårens höga råoljepriser kring 125 dollar/fat (Nordsjöoljan)<br />
inträffade under maj och juni ett kraftigt prisfall ner till under 90<br />
dollar omkring 1 juli. Därefter har oljepriset åter klättrat upp till<br />
omkring 115 dollar/fat. Volatiliteten har framför allt haft samband<br />
med förhållandena i Mellanöstern, inbördeskriget i Syrien och<br />
sanktionerna mot Iran och oron för en förestående israelisk attack<br />
på Iran. Bakom nedgången för oljepriset i början av sommaren<br />
fanns också reaktioner på en avstannande världsekonomi – den europeiska<br />
valuta- och skuldkrisen, den långsamma återhämtningen<br />
i USA och en relativ avmattning i Kinas tillväxt. Den långsiktiga<br />
slutsatsen av prisutvecklingen tycks ändå vara att vi ska räkna med<br />
oljepriser kring eller över 100 dollar/fat.<br />
Valutautvecklingen med den starka kronkursen gör att de höga<br />
oljepriserna inte fått fullt genomslag på den svenska marknaden.<br />
7<br />
Kärnkraften har fortsatt gå knackigt, och ligger på omkring 55 TWh<br />
den senaste 12-månadersperioden, mot 68 TWh vid fullt kapacitetsutnyttjande.<br />
Vattenkraften har däremot gett hela 79 TWh sedan<br />
samma tid förra året, vilket är rekordnivå. Den höga produktionen<br />
i vattenkraften är inte ett fenomen bara i sommar utan har ägt rum<br />
under hela det gångna året.<br />
Bakom de låga elpriserna ligger i grunden en överskottssituation<br />
som beror på att Sverige med hjälp av elcertifikatsystemet byggt ut<br />
mycket ny vindkraft och biokraft, och samtidigt behållit kärnkraften.<br />
Dessutom har elanvändningen inte alls ökat – tvärtom ligger<br />
den cirka 7 TWh lägre än 2005, som är det år som haft högst elanvändning<br />
hittills. Överskottet i elbalansen har under det senaste året<br />
gett oss en elexport på cirka 17 TWh. Energimyndigheten räknar<br />
i sin kortsiktsprognos med fortsatt omfattande elexport under de<br />
kommande åren. Biokraftproducenterna kan vara tacksamma för att<br />
kärnkraften gått så dåligt som den gjort – annars hade överskottet<br />
varit ännu större och priserna ännu lägre.<br />
Bra marknad för E85<br />
Prisskillnaden mellan bensin och E85 är när detta skrivs 4:59, vilket<br />
ger en mycket bra vinst för den som kan köra på E85.<br />
Försäljningen av bensin har fram till och med juli månad sjunkit<br />
med 8 procent, och försäljningen av diesel med en procent.<br />
Försäljningen av E85 ligger däremot 5 procent högre än året innan.<br />
Siffrorna återspeglar att allt fler kör på diesel, istället för bensin, att<br />
dieselbilarna blir allt snålare, och att det lönar sig att tanka flexifuelbilar<br />
med E85. Den totala trafikvolymen är också ganska konstant.<br />
Enligt Trafikanalys körde bilisterna 2011 i genomsnitt något<br />
kortare sträckor (baserat på mätarställningarna vid bilprovningen),<br />
men Trafikverket uppger att den totala trafikmängden på vägarna<br />
ökade någonstans mellan 0,3 och 1,5 procent under 2011.<br />
MISSA INTE!<br />
ElcErtifikatsdagEn<br />
25 september, Stockholm<br />
ÅrEts BioEnErgidagar<br />
6 - 7 novembern Kolmården, Norrköping<br />
sVEBios VÅrMÖtE MEd ÅrsMÖtE<br />
9 april, Stockholm<br />
Läs mer på: www.svebio.se
PRESSMEddELaNdEN<br />
Pressmeddelande 2012-08-17<br />
Sverige når EU-målet om förnybar energi åtta år före utsatt tid<br />
Sverige kommer att använda nära 50 procent förnybar energi redan<br />
i år, och därmed med marginal överträffa EU-målet för 2020, som<br />
är 49 procent. Det visar <strong>Svebio</strong>s analys av Energimyndighetens<br />
kortsiktsprognos som redovisades häromdagen.<br />
– Det är glädjande att utvecklingen är så stark trots att regeringen<br />
tagit få positiva initiativ de senaste åren. Att vi nått 50 procent<br />
förnybar energi är ett bra delmål. Men vi har fortfarande ”hälften<br />
kvar” – halva vår energiförsörjning är fortfarande baserad på icke<br />
förnybara energikällor som olja, kol, naturgas och uran. Det är en<br />
utmaning som vi måste jobba vidare med. Regeringen och riksdagen<br />
måste nu anta ett högre mål för 2020, så att myndigheter och<br />
företag inte slår sig till ro när det gäller att ställa om till ett miljövänligt<br />
energisystem. Det säger Gustav Melin, vd i <strong>Svebio</strong>.<br />
Enligt <strong>Svebio</strong>s beräkning kommer andelen förnybar energi<br />
enligt EU:s definitioner att hamna på exakt 49,6 procent 2012,<br />
om Energimyndighetens prognos slår in. I verkligheten kommer<br />
andelen förnybart att vara ännu högre, omkring 51 – 52 procent,<br />
REMISSYTTRaNdEN<br />
Beskattningen av kraftvärmeverk<br />
<strong>Svebio</strong> lämnade 1 augusti in ett remissyttrande över en promemoria<br />
om fastighetstaxeringen av kraftvärmeverk tillsammans med<br />
Svensk Energi och Svensk Fjärrvärme.<br />
Bakgrunden till promemorian är att Skatteverket i strid med<br />
tidigare praxis angett att man ska taxera kraftvärmeverk både med<br />
hänsyn till el- och värmeproduktion, medan man även i fortsättningen<br />
inte taxerar rena värmeverk, eftersom dessa är så kallade<br />
”specialbyggnader” som ej taxeras. Denna nya praxis skulle leda<br />
till kraftiga höjningar av fastighetsskatten och organisationerna<br />
och en rad enskilda företag skrev till departementet och krävde ett<br />
klargörande om att kraftvärmeverken bara ska taxeras utifrån sin<br />
elproduktion. Svensk Energi, Svensk Fjärrvärme och <strong>Svebio</strong> skrev<br />
också en gemensam debattartikel.<br />
I promemorian föreslås att man ska komplettera fastighetstaxeringslagen<br />
med en formulering som gör att taxeringen bara ska<br />
omfatta elproduktionen. Samtidigt skriver man dock i promemorian<br />
att hela frågan ska utredas och att man då kan komma att<br />
taxera hela kraftvärmeverken (el + värme) och även rena värmecentraler.<br />
Det här är orsaken till att det gemensamma yttrandet är<br />
så pass kritiskt, trots att man på kort sikt slipper beskattningen av<br />
kraftvärmeverkens värmedel. Yttrandet i sin helhet finns på <strong>Svebio</strong>s<br />
hemsida. Här är yttrandet i sammanfattning:<br />
• Föreningarna välkomnar förslaget till lagstiftning för att sä-<br />
8<br />
eftersom vattenkraften nu slår rekord. Men i EU-beräkningen ska<br />
vattenkraften ”normaliseras”, dvs justeras till normalproduktion.<br />
Sverige överträffar också delmålet om att ha 10 procent förnybar<br />
energi i transportsektorn.<br />
– Bioenergin har under 2011 och 2012 svarat för färre TWh än<br />
rekordåret 2010. Men det beror på att 2010 var ett mycket kallt<br />
år med stor bränsleförbrukning i värmeverken, medan 2011 var<br />
ett mycket milt år. Om man ser till andelen av den totala energianvändningen<br />
i Sverige ökar bioenergin stadigt år för år. Detta<br />
är tillsammans med vindkraftens snabba tillväxt huvudförklaringarna<br />
till att andelen förnybar energi ökar så snabbt i Sverige, långt<br />
över EU-målen.<br />
– Vi tycker att regeringen ska ge Energimyndigheten ett tydligt<br />
uppdrag att löpande redovisa andelen förnybar energi enligt EU:s<br />
beräkningssätt. Dessutom måste regeringen sätta nya ambitiösare<br />
mål både för andelen förnybar energi totalt 2020 och andelen förnybar<br />
energi i transportsektorn 2020.<br />
kerställa att hittillsvarande tillämpning ska gälla även under kommande<br />
fastighetstaxeringsperiod 2013-2018.<br />
• Föreningarna ser positivt på att det i promemorian föreslås en<br />
fördjupad utredning av frågan hur kraftvärmeverk bör fastighetstaxeras<br />
i framtiden.<br />
• Föreningarna invänder mot den i promemorian anförda utgångspunkten<br />
att den installerade värmeeffekten och värmeproduktionen<br />
i kraftvärmeverk ska vara föremål för fastighetstaxering.<br />
Endast den installerade eleffekten har varit beräkningsgrundande i<br />
fastighetstaxeringen sedan lagstiftningen tillkom 1984.<br />
• Föreningarna invänder mot resonemangen om att fjärrvärmeproduktionen<br />
bör omfattas av fastighetsbeskattning. Föreningarna<br />
konstaterar att några motiv eller argument för detta inte redovisas<br />
i promemorian.<br />
• Föreningarna anser att lagförslaget behöver kompletteras så<br />
att det klart framgår att någon retroaktiv omtolkning av den nuvarande<br />
fastighetstaxeringslagen inte kan göras som innebär att även<br />
värmeproduktionen ska omfattas av fastighetstaxering.<br />
• Om även installerad värmeeffekt/-produktion ska omfattas<br />
av fastighetstaxering skulle detta innebära en betydande konkurrenssnedvridning<br />
till fjärrvärmens nackdel på värmemarknaden i<br />
förhållande till andra uppvärmningsformer.<br />
• Att särskilt belägga kraftvärme med extra fastighetsskattiför-<br />
FORTS 4
FORTS FRÅN SID 8.<br />
hållande till annan värme- och elproduktion strider mot såväl gällande<br />
energipolitiska riktlinjer och EU:s nyligen överenskomna<br />
energieffektiviserlngsdirektiv samt mot EU:s befintliga kraftvärmedirektiv<br />
(7004B17B5G). Det är därför angeläget att en utredning<br />
av fastighetstaxering av kraftvärmeverk också tar sin utgångspunkt<br />
gällande energipolitiska riktlinjer och EU-lagstittning.<br />
• Föreningarna anser att dagens fastighetstaxeringslag behöver<br />
ses över i fler delar än dem som omnämns i promemorian. Det bör<br />
bl.a. övervägas om fastighetstaxeringarna fr.o.m. 2019 kan göras<br />
Utvecklingsplattform för transportsektorn<br />
<strong>Svebio</strong> lämnade den 8 juli in ett kompletterande yttrande kring<br />
energiforskning inom transportsektorn. Yttranden om andra delar<br />
av energiforskningen lämnade <strong>Svebio</strong> i maj (se Bioenerginytt <strong>nr</strong> 5).<br />
Orsaken till att transportsektorn då inte fanns med var att underlaget<br />
då inte fanns tillgängligt och näringsdepartementet genomförde<br />
en kompletterande remissomgång när rapporten kommit in.<br />
Så här svarade <strong>Svebio</strong>:<br />
Transportsektorn utgör den stora nationella och globala utmaningen<br />
i omställningen till ett hållbart energisystem. Trots att vi<br />
har kommit relativt långt i omställningen av transportsektorn jämfört<br />
med många andra länder, är vårt fossilberoende fortfarande<br />
över 90 procent. Utmaningen är speciellt viktig för Sverige, som<br />
är ett väldigt transportberoende land och vars industri och landsbygdsbefolkning<br />
kommer att ha svårt att hantera de kraftigt ökade<br />
transportkostnaderna som kommer att följa av den allt större konkurrensen<br />
om fossila drivmedel.<br />
Samtidigt som det finns många utmaningar inom transportsektorn,<br />
finns det också stora utvecklingsmöjligheter för svensk industri<br />
och export, både som teknikleverantörer såväl som producenter<br />
av nya drivmedels- och logistiklösningar samt fordon. De nya<br />
värdekedjorna som kommer att skapas i samband med omställningen<br />
till en fossiloberoende transportsektor kommer att ge både<br />
nya typer av företag och stärka befintlig svensk industri.<br />
Detaljerade kommentarer angående<br />
prioritering av forskningsresurser<br />
<strong>Svebio</strong> sitter med i Utvecklingsplattformen för Transport och har<br />
därför medverkat i sammanställningen av rapporten. Vi vill ändå<br />
understryka följande punkter.<br />
• All forskning runt optimering och utveckling av fordon och<br />
motorer bör främst riktas mot förnybara tekniker, såsom hållbara<br />
biodrivmedel och förnybar el. Orsaken till denna prioritering är att<br />
FoU inom ökad energieffektivisering och skapandet av nya motorer<br />
dedikerade för förnybara biodrivmedel och el utgör en större<br />
marknadsmässig risk relativt till traditionell fossilmotorutveckling.<br />
Det är därför svårare att finna finansiering för FoU inom dessa<br />
områden. Samtidigt är det inom denna sektor de stora innovationsstegen<br />
måste ske för att uppnå riksdagens vision om en fossil-<br />
9<br />
med tätare intervall för att bättre beakta förändrade marknadsförutsättningar<br />
för elproduktionsenheter.<br />
• Kategoriseringen av vindkraftverk bör ses över som vare sig<br />
tekniskt, fysikaliskt eller terminologiskt kan anses utgöra värmekraftverk<br />
som de benämns som i dagens lagstiftning.<br />
• Föreningarna invänder starkt mot att elcertifikat ska ingå som<br />
en del i fastighetstaxeringsvärdet för en förnybar elproduktionsanläggning<br />
och därmed fastighetsbeskattas. En sådan beskattning<br />
motverkar syftet med elcertifikatsystemet.<br />
oberoende fordonsflotta till 2030. Energimyndigheten bör därför<br />
speciellt stödja denna forskning.<br />
• I utvecklingen av nya fordonslösningar och transportsystem<br />
bör ett fokus läggas på tunga transporter, då dessa är viktiga för<br />
svenskt näringsliv. Detta betyder dock inte att utveckling av transportbränslen<br />
bör fokuseras på dieselliknande drivmedel, utan tilldelningen<br />
av medel bör vara teknikneutral.<br />
• Precis som bioenergi redan idag har stärkt svensk industri, kan<br />
utvecklingen av biodrivmedel förstärka denna effekt ytterligare.<br />
Utveckling och förädling av nuvarande biomassabaserad industri<br />
mot en optimerad resursanvändning samt möjliggörandet av access<br />
till breddade marknader ökar dessa sektorers konkurrenskraft<br />
globalt, vilket inte bara skapar nya arbetstillfällen men även säkrar<br />
befintliga arbetstillfällen. Att ställa om befintlig industri är dock<br />
kostsamt och utgör en stor marknadsrisk för engagerade företag.<br />
Riktade satsningar, likt PFE-programmet, på utveckling av befintlig<br />
biomassabaserad industri bör därför genomföras.<br />
• Det är viktigt att utvecklingen av både biodrivmedelslösningar<br />
och elfordons lösningar sker parallellt. Sveriges stora transportavstånd<br />
utgör ett hinder för storskalig introduktion av rena elbilar i<br />
annat än storstadsregionerna. Majoriteten av kunder, både förare<br />
av lätta och tunga fordon, kommer att efterfråga ”range extenders”<br />
för att kunna använda sina fordon i hela Sverige. Idag utgörs dessa<br />
”range extenders” tyvärr av fossila motorlösningar, vilket inte gynnar<br />
Sveriges mål om en starkt reducerad fossilanvändning. För<br />
att åstadkomma ökad användning av ellösningar samt möjliggöra<br />
utvecklingen av världsunika produkter med en stor global marknadspotential,<br />
bör Sverige satsa på att bli världsledande inom helt<br />
förnybara hybrider. Dialog och samverkan mellan forskargrupper<br />
inom elfordon respektive biodrivmedelsfordon bör därför premieras.<br />
• Precis som nämnts i tidigare remissyttrande är det särskilt angeläget<br />
att resurser mobiliseras för att genomföra ett antal fullskaliga<br />
projekt för produktion av biodrivmedel från skogsråvara.<br />
• För att ytterligare öka resursoptimeringen i den svenska biomassabaserade<br />
industrin bör möjligheten att samlokalisera produktion<br />
av gröna kemikalier och biodrivmedel undersökas.
BIOENERGI I PRESSEN<br />
INTERNATIONELLT<br />
Cowi delaktig i stor dansk etanolsatsning<br />
Cowi blir totalkonsult för Skandinaviens första fullskaleproduktion<br />
av andra generationens bioetanol, baserad på halm. Anläggningen<br />
är grunden för verksamheten vid bioraffinaderiet Maabjerg<br />
Energy Concept på Jylland.<br />
Anläggningen använder en ny och avancerad andra generations<br />
teknologi och blir den första som i full skala producerar andra generationens<br />
bioetanol i Skandinavien.<br />
Maabjerg Energy Concept skiljer sig från mängden genom att man<br />
arbetar med en helt ny synergi mellan bioetanol, biogas och kraftvärme.<br />
Maabjerg Energy Concept förväntar sig att i början av 2013<br />
kunna ta det avgörande beslutet om byggnation av bioetanolfabriken.<br />
Om den tidplanen håller kommer bioetanol att produceras<br />
vid anläggningen redan 2016.<br />
Ur energinyheter.se 2012-07-04<br />
Stora Enso dumpar biodieselprojekt<br />
Stora Enso och Neste Oil kommer inte att bygga en biodieselanläggning<br />
som man har ansökt medel för genom EU:s NER 300-finansiering.<br />
Europeiska kommissionen har nu på sin webbplats offentliggjort<br />
vilka projekt som är prioriterade för att få stöd genom NERfinansiering.<br />
Neste Oils och Stora Ensos samarbetsprojekt finns<br />
inte bland dessa.<br />
”Vi har beräknat kostnaderna för projektet noga och realistiskt.<br />
Investeringen skulle ha varit väldigt kostsam, så den skulle inte ha<br />
genomförts oavsett om vi skulle ha fått offentlig finansiering eller<br />
inte”, skriver Neste Oils vd Matti Lievonen och Stora Ensos koncernchef<br />
Jouko Karvinen i ett pressmeddelande.<br />
Ur artikel i ATL 2012-08-20<br />
Saxlund tar hem tysk order<br />
Opcons dotterbolag Saxlund International har fått ansvar för att<br />
leverera hanteringsutrustning för biobränslen inför konverteringen<br />
av ett 248 MW kolkraftverk till samförbränning i Berlin, Tyskland.<br />
Ordern innefattar externa och interna hanteringssystem, inklusive<br />
bränslemottagning, förvaring och transportsystem i kraftverk<br />
och pan<strong>nr</strong>um. Leveransen innehåller flera olika matar- och transportörslösningar,<br />
inklusive magnetisk avskiljning för att avlägsna<br />
metalldelar för vidare återvinning.<br />
Sammanlagt ordervärde uppgår till omkring 3 miljoner euro<br />
med leverans 2012/2013 och driftsättning i december 2013.<br />
Ur energinyheter.se 2012-08-20<br />
HELA LANDET<br />
Kassan sinar för Chemrec<br />
Utvecklingsbolaget Chemrec har sedan i början av 1990-talet utvecklat<br />
en teknik för förgasning av svartlut, en restprodukt vid<br />
10<br />
massatillverkning. Redan i dag finns en testanläggning för tillverkning<br />
av så kallad grön diesel, bio-DME, i Piteå och dieseln används<br />
i ett tiotal Volvolastbilar.<br />
För att tekniken ska få större spridning planerades en stor demonstrationsanläggning<br />
i Domsjö, men projektet stoppades nyligen<br />
av Domsjö Fabrikers nya indiska ägare Aditya Birla Group. Beslutet<br />
innebär en försening för en bred introduktion av biodiesel i Sverige<br />
och att Chemrec måste ta in cirka 20 miljoner kronor i nytt kapital.<br />
– Jag är inte orolig. Vi är ett av de miljöteknikbolag som lyckats<br />
bäst och vi arbetar vidare med liknande projekt i USA, Kina och Sverige.<br />
Men det blir en utmanande period för oss fram till att de politiska<br />
styrmedlen kommer på plats, säger Max Jönsson, vd för Chemrec.<br />
Sedan 2006 har Chemrec tagit in cirka 300 Mkr i privat finansiering<br />
och fått 200 Mkr i stöd från Energimyndigheten. Chemrecs<br />
största ägare är den amerikanska fonden Ventage Point, medan<br />
Volvo Technology Transfer och Environmental Technologies Fund<br />
äger vardera 18 procent.<br />
Ur artikel i Dagens Industri 2012-07-26<br />
Statoil lanserar dieselnyhet<br />
Statoil lanserar i september en ny produkt, Diesel+, som minskar<br />
koldioxidutsläppen med 15 procent jämfört med fossil diesel.<br />
Statoils Diesel+ består av 22 procent förnybara komponenter.<br />
Den är tillverkad av 15 procent syntetiskt biodiesel av HVOkvalitet,<br />
hydrerade vegetabiliska oljor som tillverkas av rapsolja<br />
och slaktavfall, vilket kommer att påverka introduktionstakten<br />
då tillången på HVO är begränsad. Den nya dieseln har också<br />
en inblandning av Fame på 7 procent, samt en tillsats som håller<br />
motorn ren och minskar förbrukningen. Det nya grönare bränslet<br />
lanseras först i Stockholm och Mälardalen.<br />
Ur Transportnet.se 2012-08-22<br />
NORRBOTTENS LäN<br />
Sluteldat i vattentornet - miljön ska bli bättre<br />
Haparanda värmeverk investerar tio miljoner kronor i en ny värmepanna.<br />
Detta för att säkra leveranserna av fjärrvärme och för att<br />
öka miljöansvaret.<br />
Den nya värmpannan är på tio megawatt och byggs framför allt<br />
för bioolja som bränsle. Av bränslet som i dag används vid Haparanda<br />
värmeverk kommer 71 procent via inköp från Torneå (olja,<br />
biobränslen och torv), 15 procent från egenproducerad torv och 14<br />
procent biobränsle producerad i Sverige.<br />
– Cirka fem gigawattimmar produktion som i dag är baserad på<br />
fossil olja kommer att ersättas med bioolja. Det är ett viktigt steg<br />
i vår strävan att förbättra vårt miljöansvar, säger Hans Stålnacke,<br />
vd för Haparanda värmeverk. Samtidigt kommer de fossileldade<br />
pannorna i vattentornet i Haparanda att tas bort.<br />
Haparanda värmeverk - som ägs Vattenfall och Haparanda<br />
kommun - förser omkring 90 procent av hushållen i Haparanda<br />
tätort med fjärrvärme.<br />
Ur artikel i Norrländska Socialdemokraten (s) 2012-06-29
Billigare för SCA köpa el än producera den<br />
Vid normal produktion är fabrikens ständiga behov 50 MWh och<br />
det klarar SCA Packaging genom att dels köpa in el från Vattenfall,<br />
dels producera egen.<br />
Köpelen följer de spotpriser som gäller på marknaden. Där är<br />
priset på el så lågt just nu att det inte är lönsamt för SCA att producera<br />
den el som har sitt ursprung i fabrikens två pannor, sodapannan<br />
och biobränslepannan.<br />
Normalt står den egna produktionen för hälften av de 50 MWh<br />
vi behöver. Priset på biobränslet är så högt att det blir dyrare att<br />
producera själv än att köpa, förklarar Jens Riglert, operativ chef vid<br />
SCA Packaging.<br />
Ur artikel i Piteå-Tidningen (s) 2012-08-01<br />
VäSTERBOTTENS LäN<br />
Priskollaps slår hårt mot elbolag<br />
Vd:n för Skellefteå Kraft befarar en tung höst för landets elproducenter.<br />
Rekordlåga elpriser slår nu hårt mot producenterna, som<br />
Skellefteå Kraft. Vd:n Gunnar Eikeland konstaterar att det kan<br />
bli svårt att nå upp till den vinst på en halv miljard som gällt de<br />
senaste åren.<br />
Viss tröst finner han i att Skellefteå Kraft har en stark ekonomisk<br />
ställning.<br />
– Därmed finns en möjlighet till förvärv för projekt och produktionstillgångar<br />
i branschen. Vi tittar nu på den möjligheten då<br />
prispress råder. Förhoppningsvis kan vi köpa billigare än då hjulen<br />
rullar för fullt.<br />
Ur artikel i Norran (frisinnad lib) 2012-07-30<br />
Regnet skapar stora problem i Röjnoret<br />
Torvtäkten i Röjnoret har inte alls kunnat producera som vanligt.<br />
Så här långt har bara 10 000 kubikmeter torv kunnat skördas. En<br />
normalsommar skördas runt 90 000- 100 000 kubikmeter.<br />
– Det har varit riktigt illa i sommar. Men det är ingen katastrof.<br />
Tack vare den milda vintern har vi haft ganska mycket torv i lager<br />
från den förra sommaren, säger Fredrik Larsson, ansvarig för torvtäkten<br />
Röjnoret utanför Bastuträsk.<br />
Att det inte gått att skörda, bryta, så mycket torv i sommar har<br />
främst drabbat säsongsarbetarna.<br />
Framemot september månad brukar det gå att skörda torv i<br />
Röjnoret. För två somrar sedan höll täkten öppet ända till sista<br />
september. Det är rekordet.<br />
Torven är viktig för Skellefteå Krafts bioenergianläggningar i<br />
Skellefteå, Storuman och Lycksele. I biobränslet blandas 10-20<br />
procent torv och torven höjer effektiviteten i värmepannorna.<br />
Ur artikel i Norran (frisinnad lib) 2012-08-06<br />
11<br />
Mångmiljonsatsningen hotar att bli jätteflopp<br />
Omlastningsterminalen är en i raden av storsatsningar i Storuman.<br />
Med en budget på cirka 55 miljoner kronor har terminalen etablerats<br />
mellan Storuman och Stensele. Platsen bedöms ligga bra till,<br />
i korsningen mellan två järnvägslinjer (Inlandsbanan och Tvärbanan)<br />
och två Europavägar (E12 och E45), och ska i första hand<br />
hjälpa skogs- och bioenergibranschen att styra över transporter<br />
från väg till järnväg. Terminalen är även tänkt att verka som en<br />
”torrhamn” mellan Mosjöen, Mo i Rana och Umeå, Holmsund,<br />
Vasa.<br />
Ännu finns inget kontrakt med någon kund överhuvudtaget.<br />
– Vi har fyra intressenter, både svenska och norska företag. Jag<br />
tror att det löser sig. Just nu jobbar vi hårt med att få terminalen<br />
färdig till invigningen, säger Johnny Holmgren, projektledare.<br />
Ur artikel i Västerbottens-Kuriren (frisinnad lib) 2012-08-13<br />
JäMTLANDS LäN<br />
Fyra myrar aktuella för Jämtkraft<br />
Tio procent av det som eldas vid kraftverket i Lugnvik i Östersund<br />
utgörs av torv. Men det är ett bränsle som på Jämtkrafts egna torvtäkter<br />
kommer att sina inom tio år.<br />
Totalt handlar det om fyra områden som är aktuella:<br />
Branaflon mellan Lillsjöhögen och Bringåsen, Storflon cirka<br />
15 kilometer öster om Östersund, Bölesmyren väster om Vigge i<br />
Bergs kommun och slutligen Stråflon, 10 kilometer öster om Föllinge<br />
i Krokoms kommun.<br />
– Hur stor areal det handlar om totalt är svårt att säga i dagsläget<br />
men cirka 100 hektar på varje myr kan bli aktuellt, säger Stig-<br />
Arne Jönsson, inköpare på bränsleavdelningen på Jämtkraft.<br />
Ur artikel i Östersunds-Posten (c) 201208-02<br />
VäSTERNORRLANDS LäN<br />
Sollefteåföretag på mässa i Milano<br />
I veckan finns det Sollefteåbaserade företaget Efokus AB på plats<br />
vid världens största biogaskonferens i Milano.<br />
– Det känns jättekul att vi får visa framfötterna, säger Staffan<br />
Sjölund, utvecklingsstrateg på Sollefteå kommun.<br />
Över 1 500 deltagare samlas i Milano i veckan. Syftet med konferensen<br />
är att diskutera utvecklingsmöjligheter inom bioenergiområdet.<br />
Efokus deltar med en särskild monter tillsammans med<br />
ett tiotal andra företag från Mellannorrland.<br />
Efokus ägs till lika stora delar av Sollefteå och Sundsvalls kommuner.<br />
På kontoret i Sollefteå jobbar fem personer. Företaget jobbar<br />
med utveckling, information och kunskap inom förnybar energi<br />
och energieffektivisering i Mellannorrland.<br />
– Vi byter kunskap och satsar på att utveckla samarbete, intresset<br />
har varit stort, framför allt från östra Europa, säger Tord Fjällström,<br />
vd för Efokus, på plats i Milano.<br />
Ur artikel i Tidningen Ångermanland (lib/s) 2012-06-20
De storsatsar på en pelletsfabrik i Liden<br />
Lokalt producerad pellets kan bli ett lyft för Lidenbygden. Det<br />
tror företagarna bakom nystartade Indalens Bioenergi. De har fått<br />
pengar av länsstyrelsen för att investera i en pelletsmaskin.<br />
I mars startade egenföretagarna Anders Sjödin från Ljustorp<br />
och Lasse Ledin i Liden den gemensamma firman Indalens Bioenergi<br />
AB. Affärsidén är att tillverka flis och pellets, där råmaterialet<br />
tas från trakten.<br />
Det finns hur mycket råvara som helst, ända från Bergeforsen<br />
till Bispgården. Landsbygden håller ju på att växa igen, säger Anders<br />
Sjödin.<br />
Länsstyrelsen tror på idén och har via landsbygdsprogrammet<br />
beviljat 310 500 kronor i företagsstöd. Det är en tredjedel av investeringen.<br />
Att installera en pelletspress med tork går på ungefär en<br />
miljon kronor.<br />
Pelletsmaskinen ska stå i ett stort garage i Vägverkets gamla<br />
lokaler, som Lasse Ledin har köpt för att skapa en företagsby.<br />
Ur artikel i Sundsvalls Tidning (lib) 2012-07-16<br />
GäVLEBORGS LäN<br />
Odlingsföretag siktar<br />
på att bli mer klimatsmart<br />
Odlingsföretaget Nya Ockelbo Sallat vill bli mer klimatsmart. För<br />
att värma upp sitt 6 000 kvadratmeter stora växthus, har man nu<br />
planer på att införskaffa en biobränslepanna.<br />
I dag är den totala ytan på 6 000 kvadrat, och som man i fortsättningen<br />
vill ska värmas upp med biobränsle.<br />
Införskaffandet av biobränslepannan är ett steg mot att bli ett<br />
mer grönare, och klimatsmart företag. En bygglovsansökan har lämnats<br />
in till kommunen, och nu väntar företaget på svar därifrån.<br />
Ur artikel i Arbetarbladet (s) 2012-07-12<br />
Fjärrvärme snart även i Norrborn<br />
Centrala Bollnäs fjärrvärmenät växer ytterligare. Nu utvidgas det<br />
också till industriområdet i Norrborn, 5,3 kilometer från värmeverket.<br />
Utbyggnaden - kostnadsberäknad till nio miljoner kronor - beräknas<br />
starta i slutet av veckan. Entreprenör för grävningarna är<br />
Hammarströms Trädgårdsanläggningar i Bollnäs. De industriföretag<br />
som kommer att anslutas eldas i dag med olja.<br />
- Att vi får bort de fossila bränslena innebär naturligtvis stora<br />
miljövinster, säger Mikael Strandberg, vd Bollnäs Energi.<br />
Företag som Secura, Kesam, Parator och Bruks i Bollnäs ingår<br />
bland de nya kunderna. Anslutningarna beräknas ske i höst, senast<br />
i november ska allt vara i drift. Det som gjort utökningen möjlig är<br />
storsatsningen på utbyggnaden av fjärrvärmeverket i Säversta. Den<br />
nya kraftvärmepannan där invigdes i maj.<br />
Fjärrvärmen i Bollnäs började byggas ut redan 1975 och det<br />
avfallseldade värmeverket (kompletterat med biobränslen) stod<br />
klart 1983. Bollnäs tillhörde då de första kommunerna i landet som<br />
satsade på att minska oljeberoendet. Numera har även Arbrå och<br />
Kilafors egna, lokala värmeverk.<br />
Ur artikel i Ljusnan (lib) 2012-07-17<br />
12<br />
Flis från norr värmer Eskilstuna<br />
Tågtransporter med flis från Norrland till södra Sverige har slagit<br />
väl ut för Sveaskog, som kört sträckan under två säsonger.<br />
Härifrån Tallåsen går tågen söderut lastade med skogsflis. Tågen<br />
är Green Cargos.<br />
– Jag tror att flistransporter på tåg har kommit för att stanna,<br />
säger Arvid Björkroth, biobränslelogistiker på Sveaskog.<br />
Under två vintersäsonger har de levererat flis med tåg från Tallåsen<br />
i norra Hälsingland till Eskilstuna värmeverk.<br />
– Vi har gjort testleveranser ännu längre ifrån i Norrbotten men<br />
det är hela tiden en fråga om ekonomi, förstås.<br />
Från Tallåsen, med knappt 35 mil till Mälardalsområdet, är<br />
transporterna lönsamma.<br />
Mellan oktober och mars rullar ungefär ett tåg i veckan från<br />
Tallåsen. Varje tåg transporterar cirka 900 ton flis, vilket motsvarar<br />
25-30 lastbilstransporter.<br />
Från första till andra året har transporterna ökat med ungefär 50<br />
procent, enligt Arvid Björkroth. Den senaste säsongen gick totalt<br />
25 tåg från Tallåsen till Eskilstuna.<br />
Han är övertygad om att marknaden kommer att växa.<br />
– Ja, det tror jag. Våra ambitioner att utöka biobränslebiten står<br />
ju fast, och då ingår att öka produktion, uttag och leveranser från<br />
området, säger han.<br />
Ur artikel i Skogsaktuellt 2012-07-24<br />
Trätåg vill bygga egen terminal<br />
Trätåg AB vill bygga och bekosta en egen, permanent timmerterminal<br />
i Kläppa.<br />
Området där terminalen skulle ligga i Kläppa ligger alldeles intill<br />
stambanan.<br />
Från Trätåg menar de att den här terminalen inte skulle stoppa<br />
planerna på en kombiterminal i Bränta utan att de båda terminalerna<br />
skulle kunna utvecklas parallellt. Om Trätåg fick bygga terminalen<br />
skulle de bekosta den själv, något som skulle gå på 15-20<br />
miljoner kronor.<br />
Vid kommunstyrelsesammanträdet presenterade också Bilof,<br />
det nybildade bioenergi- och logistiknätverket, sin syn på omlastningsterminal.<br />
- Vi vill samla alla som vill vara med. Vi är för en vettig terminallösning,<br />
sen gör det detsamma var den ligger. Fast en gemensam<br />
lösning vore det bästa, sa Carl-Eric Lindquist, Bilof och Neova.<br />
Han, Jonas Olinder, Mellanskog, och Stefan Karlsson från Wallbergs<br />
redogjorde för hur mycket outnyttjat bränsle, bland annat i<br />
form av grenar och toppar, det finns i kommunen.<br />
Ur artikel i Ljusdals-Posten (opol) 2012-08-10
Klart för start för nytt biokraftvärmeverk<br />
I vinter kommer Gävleborna att få värme från ett nytt biokraftvärmeverk<br />
som även ska försörja Korsnäs med energi. Från och med<br />
januari bolmar nämligen röken från en ny anläggning, en miljardsatsning<br />
som involverar både kommun och näringsliv.<br />
Den är så gott som färdig, anläggningen som började byggas på<br />
Korsnäs fabriksområde 2010. Vid årsskiftet ska det nya biokraftvärmeverket<br />
vara helt klart att tas i bruk och just nu håller man på<br />
med provkörningar.<br />
Anläggningen är en storsatsning. Totalt har 1,8 miljarder kronor<br />
investerats i värmeverket som är ett samarbete mellan näringsliv<br />
och kommun och involverar Korsnäs, Gävle kommun och Gävle<br />
Energi. I den gemensamma lösningen skapar man enligt Conny<br />
Malmkvist en mängd fördelar, såväl industriella och ekonomiska<br />
som miljömässiga.<br />
I den nya pannan har man bytt ut den fossila oljan mot biobränsle,<br />
och man räknar med att minska det fossila koldioxidutsläppet<br />
med 60 000 ton per år.<br />
Artikel ur Arbetarbladet (s) 2012-08-15<br />
Här blir industrispill till energi<br />
Igår skyfflades den första barken in i den nya pannan på biokraftvärmeverket<br />
i Bomhus. Bark som bland annat ska omvandlas till<br />
värme för hälften av alla kunder i Gävle Energis fjärrvärmenät.<br />
Biokraftvärmeverket kommer att börja leverera energi i början<br />
av nästa år.<br />
20 000 kubikmeter fossil olja kommer att ersättas med bland<br />
annat bark och spån från Korsnäs och Setra.<br />
Anläggningen kommer att leverera 370 GWh till Korsnäs, 90<br />
GWh till fjärrvärmenätet, 70 GWh till Setra och 139 GWh el.<br />
Det är ungefär två år sen man började bygga, och nu reser sig<br />
den nya pannan väl synlig, men ändå lite i skymundan av de andra<br />
jättelika pannorna inne på Korsnäs.<br />
Ur artikel i Arbetarbladet (s) 2012-08-17<br />
DALARNAS LäN<br />
Ny panncentral spar 134,5 ton CO 2<br />
I torsdags blev besiktningen av den nya panncentralen klar. Den<br />
består av tre pannor nu. En stor pelletspanna för vinterbruk på 750<br />
kilowatt samt en liten panna på 250 kilowatts effekt som används<br />
på sommaren. Den nya oljepannan som finns i reserv har effekt på<br />
en megawatt.<br />
– Pannan täcker 95 procent av det totala energibehovet med pellets,<br />
säger Gunnar Johansson, konsult för Projektledarbyrån.<br />
Den nya panncentralen kommer, förutom Mockfjärdsskolan<br />
och de 90 lägenheter vid Högsveden, även att förse Familjens hus<br />
som håller på att byggas, med värme. Panncentralen har en beräknad<br />
årsförbrukning av 555 ton pellets samt 13 kubikmeter olja.<br />
– Vi sparar femtio kubikmeter olja med den nya panncentralen<br />
vilket blir 134,5 ton koldioxid mindre, säger Calle Lindroth. Varje<br />
kubikmeter eldningsolja kostar cirka 10 000 kronor så besparingen<br />
blir inte bara på miljön. Kommunen anslog fyra miljoner kronor<br />
för bygget.<br />
Ur artikel i Borlänge Tidning (ober lib) 2012-08-17<br />
13<br />
VäRMLANDS LäN<br />
Finsk panna i nya kraftverket<br />
Det blir den österrikiska koncernen Andritz som levererar pannan<br />
till kraftvärmeverket som ska stå klart på Heden i Karlstad 2014.<br />
Det nya biobränsleeldade kraftvärmeverket är Karlstads kommuns<br />
största investering någonsin med en budget på drygt en miljard<br />
kronor.<br />
I dagarna har Karlstads Energi tecknat kontrakt om leverans av<br />
huvudkomponenterna till den nya anläggningen.<br />
Pannan byggs i Finland av Andritz, en internationell koncern<br />
med huvudkontor i österrikiska Graz.<br />
Turbinen levereras av TGM Kanis Turbinen, ett tyskt företag<br />
med säte i Nürnberg.<br />
Rökgaskondenseringen, den del som kramar ur den sista energin<br />
ur rökgaserna, levereras av de svenska specialisterna Radscan.<br />
Finska Raumaster levererar utrustningen som behövs för att ansluta<br />
det nya kraftvärmeverket till det befintliga bränslelagret.<br />
Ur artikel i Nya Wermlands-Tidningen (m) 2012-06-28<br />
Företag överklagar biogasbeslut<br />
Företaget Säffle Bioenergi HB överklagar nu beslutet att avslå dess<br />
ansökan om att bygga en biogasanläggning i By utanför Säffle.<br />
Länsstyrelsen sa nej till anläggningen främst för att den kan<br />
störa grannar.<br />
I sitt överklagande menar företaget bland annat att det bara kan<br />
bli frågan om en ringa störning. Det vill också att Mark- och miljödomstolen<br />
går igenom all dokumentation för en rättvis process.<br />
Bland annat menar företaget att länsstyrelsen inte använt sig av rätt<br />
kompetens i handläggningen av ärendet.<br />
Ur artikel i Nya Wermlands-Tidningen (m) 2012-07-10<br />
Emtgård värmer bygden<br />
Emtgårds första flisvärmeanläggning ligger alldeles vid skolan i<br />
Östra Ämtervik. Anders Ramström, en av delägarna i Emtgård<br />
AB, står i skuggan av flishögen. Han ser glad och stolt ut när han<br />
berättar om hur det hela började.<br />
–Tanken på bioenergi har funnits länge, men den utlösande<br />
faktorn var att skolan skulle byta ut sin gamla oljepanna 2005, säger<br />
Anders Ramström.<br />
Det visade sig att i princip alla fastigheter i byn ville vara med<br />
och sedan dess har det rullat på. Allt grovarbete med att bygga<br />
kulvertar och montering gjorde man själv.<br />
Den nyare anläggningen i Västra Ämtervik har dubbelt så stor<br />
kapacitet som den gamla och är en strategisk investering.<br />
– Där är mer tättbebyggt och vi räknar med att kunna dubbla<br />
försäljningen, menar Anders Ramström.<br />
Emtgård AB ägs av fyra skogsägare från Östra Ämtervik med<br />
tillsammans 300-350 hektar skog. Man startade bolaget 2005 och<br />
har i dag två flisvärmeanläggningar med en effekt på 500 respektive<br />
550 kW. Man levererar runt 1 500 MWh energi per år till privata,<br />
kommunala och kyrkofastigheter i Östra och Västra Ämtervik.<br />
Ur artikel i Skogsaktuellt 2012-07-12
Domstol tillåter ny panna på Heden<br />
Mark- och miljödomstolen ger Karlstads Energi tillstånd att<br />
fortsätta driften av kraftvärmeverken på Heden och att bygga en<br />
ny biobränslepanna. Domstolen godkänner bolagets miljökonsekvensbeskrivning.<br />
Åtgärder för att begränsa vatten- och luftföroreningar ska i<br />
huvudsak ske i enlighet med bolagets ansökan. Men bolaget ska<br />
utreda förutsättningarna för att begränsa utsläpp av ammonium i<br />
rökgaserna från de olika pannorna. Länsstyrelsen ska ange villkor<br />
för en del åtgärder som omhändertagande av dagvatten.<br />
Ur artikel i Nya Wermlands-Tidningen (m) 2012-07-16<br />
Kalla handen för miljardprojekt<br />
Rottneros bruk har haft ett mörkt år. I maj varslades halva arbetsstyrkan,<br />
50 anställda, om uppsägning. Nu kan den planerade metanolfabriken<br />
gå upp i rök.<br />
För två år sedan ansökte Rottneros AB om EU-stöd inför bygget<br />
av en metanolfabrik, värd flera miljarder kronor. Massatillverkningen<br />
vid Rottneros bruk skulle utökas med produktion av biobränsle<br />
från skogsbrukets restavfall.<br />
Av Sveriges nio inlämnade ansökningar fick fyra topplaceringar.<br />
Rottneros AB hamnade inte ens på reservplats, enligt beslutet daterat<br />
den 12 juli i Bryssel.<br />
Rottneros AB sökte inom kategorin ”Lignocellulosa till biobränsle<br />
eller biovätskor och/eller till energi via förgasning genom<br />
direkt uppvärmning, med en kapacitet på 15 miljoner liter slutprodukt<br />
per år eller 100 GWh elektricitet per år” - men gallrades bort.<br />
Ur artikel i Nya Wermlands-Tidningen (m) 2012-07-24<br />
ÖREBRO LäN<br />
Stora värden gick upp i rök<br />
Pellets för ett värde av cirka 3 miljoner kronor gick igår upp i rök<br />
då pelletsen självantände i Laxå Pellets nya lagersilo.<br />
I silon förvarades det färdig pellets. Lagersilon byggdes upp år<br />
2010 för cirka 10 miljoner kronor efter att den gamla silon hade exploderat<br />
efter att den blev överhettad av pellets som hade självantänt.<br />
I går självantände pelletsen precis på samma sätt som år 2010.<br />
Enligt Kent Torwald, vd på Laxå Pellets, fanns det cirka 1 500<br />
ton färdig pellets som i går gick upp i rök. Totalt är det ett värde på<br />
cirka tre miljoner kronor.<br />
Ur artikel i Nerikes Allehanda (lib) 2012-06-30<br />
Vinst för Bo med el per timme<br />
Grisbonden Bo Sundström i Frötorp, norr om Örebro, investerar<br />
nu för att sänka sin energikostnad. Den nya lagstiftningen om<br />
timmätning som ger elabonnenter möjlighet att köpa billig el per<br />
timme är en grundbult i hans strategi.<br />
Tack vare smartare styrning av sin egen energianvändning vill<br />
Bo Sundström komma åt att köpa el när den är billig, det vill säga<br />
under så kallad låglasttid.<br />
Han planerar även att producera hälften av gårdens elförbruk-<br />
14<br />
ning i en ny egen biogasanläggning som har installerats. Tack vare<br />
denna anläggning blir det möjligt att avstå från att köpa el när<br />
elpriset är högt.<br />
Från och med den 1 oktober i år gäller en ny lag som innebär att<br />
alla elkonsumenter i landet som vill får rätt att köpa el per timme.<br />
Den nya biogasanläggningen ska producera cirka 1 000 MWh<br />
per år baserat på gårdens egen gödsel. 25 procent ska bli el och<br />
resten nyttjas för att värma upp grisstallar och bostäder.<br />
Ur artikel i ATL Lantbrukets affärstidning 2012-07-20<br />
VäSTMANLANDS LäN<br />
Hon välkomnar engelskt avfall<br />
Att Mälarenergi tvingas importera avfall till sin nya panna oroar<br />
inte Ulla Persson (S). I alla fall så länge avfallet inte har kopplingar<br />
till den italienska maffian.<br />
VLT tar med henne till kraftvärmeverket där den nya samförbränningspannan<br />
ska byggas. En investering på bortåt tre miljarder<br />
kronor!<br />
Det är den största investeringen i Västerås historia. Det blir en<br />
av världens största anläggningar i sitt slag.<br />
Ulla Persson tog över klubban i bolagsstyrelsen för bara ett par<br />
månader sedan. Den första kvinnliga ordföranden i denna manliga<br />
värld. Fast det är fler kvinnor i styrelsen, påpekar hon. Än så länge<br />
lägger hon lika mycket tid på Mälarenergis styrelse som kommunstyrelsen<br />
där hon också är ordförande.<br />
Från början var det tal om att enbart bygga en anläggning för<br />
att kunna elda avfall. Nu blir det en panna för både biobränsle och<br />
avfall.<br />
– Jag var väldigt tveksam till att elda med sopor först.<br />
Hon påpekar vikten av att minska sopmängden överlag och att<br />
sortera så mycket som det går för att kunna återvinna material.<br />
Farhågorna att avfall blir en handelsvara vars pris trissas upp<br />
med tiden oroar henne inte. Då kan man gå över till att elda med<br />
biobränslen. Hon tycker att det är okej att elda plast som vi inte<br />
kan återanvända mer.<br />
Ur artikel i VLT (lib) 2012-07-27<br />
STOCKHOLMS LäN<br />
Botkyrka bäst på att minska utsläpp<br />
Botkyrka är den kommun i landet som är bäst på att minska utsläppen<br />
av växthusgaser. Det visar en undersökning från tankesmedjan<br />
Fores, som tittat på mängden utsläpp mellan 1990 och 2009.<br />
Ingrid Molander är tillförordnad miljöchef i Botkyrka. Hon säger<br />
att en del av förklaringen till kommunens framgång är att man<br />
byggde ut mycket under 60- och 70-talet och att man då planerade<br />
för fjärrvärme.<br />
Det är det Igelstaverket i Södertälje som är väldigt framåt när<br />
det gäller klimatfrågor och hela tiden utvecklat sina pannor och nu<br />
eldar vi över 90 procent biobränslen. Så vi har hög andel fjärrvärme<br />
i kommunen, säger Ingrid Molander.<br />
Ur Nyheter P4 Radio Stockholm 2012-07-03
44 000 fler bilister trängselskattar<br />
I dag måste även alla ägare till miljöbilar betala trängselskatt. Fram<br />
till i dag har miljöbilar registrerade före 1 januari 2009 varit undantagna.<br />
Redan 2009 slopades det generella undantaget som gällde för<br />
samtliga miljöbilar eftersom den rabatten ansågs omfatta en alldeles<br />
för stor andel av Stockholms bilar. Enligt Transportstyrelsen<br />
kommer nu cirka 44 000 fordon att få börja betala trängselskatt.<br />
Ur artikel i Dagens Nyheter (ober lib) 2012-08-01<br />
SÖDERMANLANDS LäN<br />
Nyköpingsföretag vann internationellt pris<br />
I över 20 år har ingenjören och Tystbergabon Björn Forsberg arbetat<br />
med att bygga om industrianläggningar med kol- och oljeuppvärmning<br />
till att gå över till förnybar energi.<br />
Först nu har hans företag World Thermal Service uppmärksammats<br />
långt utanför Sveriges gränser. I slutet av juni fick de utmärkelsen<br />
EUBIA AWARD, vid en bioenergikonferens i Milano.<br />
– Sverige ligger i framkanten, men utomlands är det fortfarande<br />
många som inte vet om att man kan göra så här, berättar Björn<br />
Forsberg.<br />
Det han syftar på är träpulvereldning. Nermalt pellets eldas i<br />
särskilda brännare och alstrar energi som kan driva både kraftverk<br />
och fjärrvärmeanläggningar. På så vis kan företagen behålla de<br />
gamla anläggningarna men gå över från kol- och oljeanvändning.<br />
Ur artikel i Södermanlands Nyheter (c) 2012-07-09<br />
Sågverk i Forssjö sedan år 1508<br />
Trävaruföretaget Boo Forssjö, med sågverk i Forssjö utanför Katrineholm,<br />
begärdes i går i konkurs. Dålig konjunktur för branschen<br />
och den starka kronkursen är några av faktorerna bakom det dramatiska<br />
beslutet, enligt vd:n Mats Sigvant.<br />
I Forssjö, sydost om Katrineholm, har det funnits ett sågverk<br />
sedan 1508. Det är alltså en av landets allra äldsta verksamheter<br />
som nu försätts i konkurs.<br />
Sedan 1808 har bolaget ägts av familjen Bonde på Ericsberg.<br />
Koncernen Boo Forssjö bildades 2004 när släkterna Bonde och<br />
Hamilton slog samman sina skogsföretag och förvaltade då 20 000<br />
hektar produktiv skogsmark i framför allt Sörmland och Närke.<br />
Dessutom köps timmer in från skogsägare i hela landet. Av timret<br />
sågas plank och brädor, spill blir massaved till pappersindustrin<br />
och sågspånet blir pellets. 2010 producerades tillräckligt med pellets<br />
för att värma upp 22 000 villor.<br />
Ur artikel i Katrineholmskuriren (lib) 2012-08-14<br />
15<br />
ÖSTERGÖTLANDS LäN<br />
Lantbrukare på gasen<br />
för ny biogasanläggning<br />
Lantbrukare i Brunneby träffades för att diskutera möjligheten att<br />
bygga en biogasanläggning i närheten av Motala.<br />
Bakgrunden till mötet är en förstudie som LRF konsult tagit<br />
fram med stöd av Motala kommun.<br />
Gasen kan förvandlas till el för att värma lantbrukarnas hus<br />
med eller säljas vidare ut i elnätet. Merparten av biogasen är dock<br />
tänkt att användas som bränsle till kollektivtrafik och tjänstebilar<br />
i Motala.<br />
Enligt studien har lantbrukarna möjlighet att producera 25 000<br />
ton stallgödsel till anläggningen. Intresset för att bidra med energigrödor,<br />
så som majs och sockerbetor, är ännu större. Över 1 900<br />
hektar räknar bönderna med att kunna odla på för ändamålet.<br />
Med den produktionen skulle cirka 60 gigawattimmar kunna tas<br />
ut, tillräckligt med energi för att kunna värma omkring 3 000 villor<br />
under ett år.<br />
Om allt flyter på kan en färdig biogasanläggning vara verklighet<br />
inom 2–5 år. Kostnaden beräknas uppgå till mellan 70 och 75<br />
miljoner kronor.<br />
Ur artikel i Östgöta Correspondenten (ober borglig) 2012-08-07<br />
VäSTRA GÖTALANDS LäN<br />
Misslyckande för biogasanläggningen<br />
I mars i år inleddes ett försök med att få fram fordonsgas i biogasanläggningen<br />
genom att tillsätta drank. Nu står det klart att<br />
försöket var ett misslyckande.<br />
– Provdriften är avslutad, och vi kan konstatera att de krav som<br />
vi hade inte uppfylldes, det blev helt enkelt inte mera gas, säger<br />
samhällsbyggnadschef Paul Mäkelä.<br />
Nu står valet mellan att lägga ner hela biogasprojektet i Lilla<br />
Edet, eller att använda biogasanläggningens rötkammardel till att<br />
framställa extra värme till fjärrvärmeverket.<br />
Ur artikel i Västerbygden 2012-06-15<br />
Här blir gödseln fordonsgas<br />
Som första lantbrukare i Sverige kommer grisbonden Per-Olof<br />
Hilmér och hans kollegor att skicka biogas i pipeline för uppgradering<br />
till fordonsgas.<br />
I höst ska den första gödseln börja pumpas i, och vid årsskiftet<br />
ska det bubbla för fullt. Från fyra reaktorer i trakten ska gasen<br />
skickas med pipeline till en uppgraderingsanläggning och sedan<br />
till ett tankställe i Brålanda i Dalsland.<br />
Förutom avföringen från grisarna ska reaktorn laddas med gödsel<br />
från andra gårdar och slaktavfall, vilket ska ge en produktion av<br />
uppåt 400 000 normalkubikmeter fordonsgas i reaktorn på Bäckens<br />
gård.<br />
SBI, Swedish Biogas International har levererat anläggningarna<br />
till Per-Olof Hilmér och hans kollegor i Grinstadsgårdsgas och Sylves<br />
Lantbruk. SBI både bygger och kommer att stå för driftstödet.<br />
Ur artikel i ATL Lantbrukets affärstidning 2012-06-21
Bonden som skolade om sig<br />
Att sköta en biogasanläggning är som att sköta en ko. Nu säljer<br />
ekobonden Leif Larsson korna för att bli ympmästare i stället.<br />
De 15 blonde d’aquitaine-korna har sålts, kvar i hagen är bara<br />
ett par islandshästar. Växtodlingen behålls på hobbybasis.<br />
I stället har Leif Larsson gått en tvåårig YH-utbildning till biogastekniker.<br />
På utbildningen i Hallberg har han fått lära sig allt om tekniken<br />
och juridiken till mikrobiologin i ympen i rötkammaren.<br />
Vill du rekommendera andra lantbrukare att bli biogastekniker?<br />
– Absolut. Lantbrukare har ju en väldig kunskap. Det är ingen<br />
skillnad mot en ko egentligen, det är samma process som i en ko.<br />
Vommen är också en rötkammare.<br />
Ur ATL Lantbrukets affärstidning 2012-06-26<br />
Nettbuss slog ut Buss i Väst<br />
Det blev Nettbuss som vann Västtrafiks upphandling av trafiken i<br />
Dalsland, Stenungsund och Kungälv.<br />
De nya avtalen innebär bland annat att skoltrafiken på flera<br />
ställen öppnas upp för allmänheten, vilket ger en bättre service i<br />
områden utanför tätorter. Avtalen för också med sig nya och mer<br />
miljövänliga fordon.<br />
Västtrafiks målsättning är att 90 procent av bolagets trafik ska<br />
köras fossilfritt år 2020.<br />
– Upphandlingen utgår från vår miljöstrategi och är en viktig<br />
del i arbetet att uppfylla våra miljömål, säger Roger Vahnberg.<br />
I Dalsland kommer 80 procent av fordonen vid trafikstart att<br />
köras med biodiesel. I Stenungsund och Kungälv körs samtliga fordon<br />
med biodiesel från start. Trafikstart för de olika avtalen sker<br />
mellan juni 2013 och augusti 2014.<br />
Ur artikel i Res- och trafikforum 2012-06-26<br />
Förlusterna minskar för JCE Group<br />
JCE Group gör ett bättre resultat än på flera år men går fortfarande<br />
med förlust, visar en färsk årsredovisning för 2011.<br />
Hampus Ericsson tillträdde som vd för koncernen i januari<br />
2010 och har två tuffa år bakom sig Men han är ändå optimist<br />
inför framtiden och tror att satsningen på hållbar energi ska ge det<br />
stora välbehövliga lyftet.<br />
Mest positivt är orderna för Bifab och pelletsfabriken Green<br />
Circle i Florida som är världens största.<br />
– Vi tittar på expansion av fabriken, ett spännande område som<br />
ligger i framtiden.<br />
Ur artikel i Göteborgs-Posten (lib) 2012-07-12<br />
Svensk bioteknik slår i USA<br />
Med bas i Lerum och Onsala startades Abionova 2008. Företaget<br />
tillverkar och säljer pelletspannor i USA. Och når framgångar på<br />
den marknaden. Den första anläggningen ”made-in-Amerika” har<br />
nu invigts av Sveriges ambassadör i USA, Jonas Hafström, i Wolf<br />
Ridge, nordöstra Minnesota.<br />
– Vi bygger nu en modell för hur man kan minska beroendet av<br />
fossila bränslen och ta hand om de egna regionala resurserna, kommenterar<br />
Per Carlsson, vd för Abionova, som har sin amerikanska<br />
bas i Minneapolis i Minnesota.<br />
16<br />
Pelletsanläggningen i Wolf Ridge har två pannor, 300 och 650<br />
kilowatt. Som bränsle används lokalt producerade pellets, gjorda<br />
av bland annat sågverksspill och nedblåsta träd.<br />
Abionova, som också marknadsför pelletspannor på svenska<br />
marknaden, belönades i januari med utmärkelsen Årets äventyrare<br />
2011 av Business Region Göteborg för modet att exportera svenskt<br />
miljökunnande till USA.<br />
Ur artikel i Göteborgs-Posten (lib) 2012-07-13<br />
Miljonsatsning på fjärrvärme<br />
Marks Kraftvärme AB satsar 16,3 miljoner på att sammankoppla<br />
fjärrvärmenätet mellan Kinnahult och Fritsla.<br />
– Vi får samordningsfördelar med ett hopbyggt system. Dessutom<br />
kommer vi att kunna använda billigare bränsle, säger styrelseordförande<br />
Lars-Olof Sandberg (MP).<br />
Investeringen täcks till stora delar av nytillkommande kunder<br />
längs anslutningsvägen. Exempelvis så pågår förhandlingar med<br />
Hagmans Kemi.<br />
Arbetet påbörjas i höst och beräknas ta ungefär ett år.<br />
Marks Kraftvärme har idag fjärrvärme i Fritsla, Kinna, Skene,<br />
Örby och Hyssna.<br />
Ur Borås Tidning (m) 2012-07-18<br />
110 miljoner kronor fattas<br />
för planerade biogassatsningar<br />
Det fattas ungefär 110 miljoner kronor i investeringsstöd för att täcka<br />
planerade satsningar på biogasproduktion i Västra Götalands län.<br />
Det konstaterar länsstyrelsen i Västra Götalands län i en skrivelse<br />
till regeringen.<br />
Länsstyrelsen bedömer att ett genombrott för biogasproduktionen<br />
ligger nära i Västra Götaland. Länsstyrelsen bedömer också att<br />
det finns en investeringsvilja bland företagen på landsbygden på<br />
drygt en halv miljard kronor inom de närmaste åren bara i Västra<br />
Göraland. I mars 2012 fanns det ansökningar motsvarande ett investeringsbelopp<br />
på 522 miljoner kronor i landet som helhet, varav<br />
260 miljoner i VG-län.<br />
Ur artikel i Lysekilsposten 2012-07-20<br />
Intresset för biogas ökar<br />
Det är många lantbrukare som söker investeringsstöd till biogasanläggningar.<br />
I Västra Götaland är det särskilt populärt då hälften av<br />
alla ansökningar kommer härifrån.<br />
– Investeringsstödet är snart slut och alla bidragsansökningar<br />
ligger långt över vad som kan betalas ut, säger Bernhard Reckermann<br />
på länsstyrelsens landsbygdsenhet i Skara.<br />
– I hela Västra Götalands län har vi fått in 28 ansökningar på<br />
bara några år. Regeringen har fått klartecken från EU att höja takbeloppet<br />
på investeringsstödet från 1,8 miljoner till 28 miljoner, det<br />
fick fart på ansökningarna.<br />
Sedan möjligheten att söka bidrag till biogas finns har 46 anläggningar<br />
fått investeringsstöd. Bara i år är det nio stycken mellan<br />
mars och juni som blivit beviljade.<br />
Trots många ansökningar finns fortfarande en osäkerhet från<br />
banker och lantbrukare angående biogasproduktionen.<br />
Ur artikel i Skaraborgs Läns Tidning 2012-08-02
Klart för Södras nya terminal<br />
Igår blev det klart.<br />
Falköping säljer 58 000 kvadratmeter mark på Marjarp till Södra<br />
Skogsägarena.<br />
Kring årsskiftet kommer en ny virkesterminal att stå färdig att<br />
hantera 300 000 kubikmeter rundvirke och flis varje år.<br />
Södra gör direkt en upphandling för projektering och byggandet<br />
av terminalen, berättar Björn Karlsson, projektledare på Södra.<br />
– Det ska vara klart andra veckan i september. Sedan inleds<br />
bygget direkt, målet är att terminalen ska vara klar vid årsskiftet<br />
eller strax efter.<br />
Marken ska göras bärig och ett 600 meter långt spår ska byggas.<br />
Nästa år görs asfalteringsarbeten.<br />
På terminalen görs plats för att flisa rundvirke med mobila flisverk.<br />
Björn Karlsson konstaterar att det finns möjligheter att sälja<br />
bränsleflis både i närområdet och på längre håll.<br />
Enligt Björn Karlsson kan man räkna med åtta arbetstillfällen<br />
på anläggningen, fyra som bemannar själva terminalen och fyra<br />
virkesmätare.<br />
Södras terminal kommer att ligga parallellt med Stora Ensos<br />
virkesterminal, förskjuten åt nordost för att järnvägsspåren ska<br />
kunna dras fram till området.<br />
Ur artikel i Falköpings Tidning (m) 2012-08-09<br />
Panncentral klar 2013<br />
Den nya flispannan vid Uddetorp som fick bygglov i februari är<br />
nu i full gång att byggas. Pannan beräknas vara klar att köra igång<br />
i december 2012, men tidplanen håller inte riktigt.<br />
– Jag kan nog tänka mig att vi kan köra igång den i januari 2013.<br />
Det är mycket som ska göras innan den kan tas i drift, men om allt<br />
går bra med elektriker, byggare och rörmokare så ska det inte dröja<br />
längre än så, säger Roger Björnberg, drifttekniker på värmeverket.<br />
Den totala budgeten för att bygga pannan var i vintras beräknad<br />
till 35 miljoner kronor.<br />
Tanken kring bygget av den nya pannan är att få bort den onödiga<br />
förbrukningen av olja.<br />
Ur artikel i Skaraborgs Läns Tidning 2012-08-10<br />
Askan från Skaras värmeverk<br />
återförs alltid till skogen<br />
Förra året producerades 581 ton aska i Skaras två värmeverk Harven<br />
och Uddetorp. Askan är så kallad bioaska eftersom den kommer<br />
från biobränslen som skogsflis, spån, bark och träavfall.<br />
– Det är bara rent trä i våra pannor, intygar Martin Johansson,<br />
miljöingenjör hos Skara Energi.<br />
För att kontrollera att askan är ren gör Skara Energi provtagningar<br />
fyra gånger per år. Då kontrolleras att askan innehåller tillräckligt<br />
mycket näring och låga halter av föroreningar.<br />
– Lite tungmetaller finns alltid, påpekar Martin Johansson.<br />
I dagsläget sköter PR Slamsugning i Falköping omhändertagandet<br />
av Skara Energis aska. Just nu pågår upphandling för att<br />
försöka pressa priset.<br />
Ur artikel i Skaraborgs Läns Tidning 2012-08-16<br />
17<br />
JÖNKÖPINGS LäN<br />
Klartecken för italienska sopor<br />
Sopor från Italien ska lagras på Båramoområdet på prov. Det beslutet<br />
har Miljö- och byggnämnden tagit.<br />
Förhoppningsvis kan mellanlagringen ge kommunen intäkter<br />
i framtiden.<br />
PGF har ansökt om tillstånd att få mellanlagra sopor från Italien<br />
på Båramoområdet. Soporna ska användas som energiavfall.<br />
Avfallet transporteras från Italien via Halmstad och Vaggeryds<br />
kombiterminal till Jönköping där det ska förbrännas.<br />
När sändningarna från Italien kan tänkas komma är osäkert i<br />
dagsläget, det har att göra med en upphandlingsprocess som pågår<br />
i Italien.<br />
Ur artikel i Jönköpings-Posten (oberoende) 2012-06-28<br />
Klartecken för nytt kraftvärmeverk<br />
Till hösten påbörjar Jönköping Energi bygget av ett nytt kraftvärmeverk<br />
på Torsvik, eldat med träflis och torv. Det sedan kommunfullmäktige<br />
och Mark- och miljödomstolen har gett grönt ljus.<br />
Utöver träflis eldas även torv. EU klassar inte torv som ett biobränsle,<br />
varför man tvingas köpa utsläppsrätter.<br />
– Det är kontroversiellt om torv är miljövänligt eller inte, säger<br />
Sven-Olof Johansson.<br />
Han menar dock att torven ger en bättre förbränning i pannan.<br />
Det befintliga avfallseldade verket på Torsvik kommer att stå för<br />
basproduktionen av fjärrvärme även i fortsättningen.<br />
Hösten 2014 ska det nya kraftvärmeverket börja producera el<br />
och värme.<br />
Ur artikel i Jönköpings-Posten (oberoende) 2012-07-03<br />
Ett värmeverk på väg att växa fram<br />
Ett helt kvarter är under omvandling när Tranås Energi bygger<br />
nytt. Arbetet med kraftvärmeverket följs av många intresserade,<br />
inte minst energibolagets vd Niklas Johansson, som besöker byggarbetsplatsen<br />
titt som tätt.<br />
– Att se det i verkligheten är något helt annat än att titta på<br />
ritningar. Det blir stort! Och det är roligt att bygga stora saker,<br />
säger han.<br />
Investeringen omsluter 340 miljoner kronor och kommunfullmäktige<br />
gav sitt godkännande med ett snabbt klubbslag i december<br />
förra året.<br />
Våren 2014 blir det pampig invigning av det kraftvärmverk som<br />
kraftigt ska förstärka bolagets elproduktion. 9 GWh ska bli 40<br />
GWh.<br />
Egentligen är detta etapp två av utbyggnaden. Den första etappen<br />
var den kraftvärmepanna som byggdes 2002.<br />
Ur artikel i Tranås Tidning 2012-07-13
Nej till torvtäkt på mossen<br />
Det blir ingen torvtäkt på Östre mosse. Länsstyrelsen har sagt nej<br />
till Södra Skogsenergis ansökan.<br />
Södra Skogsenergi ville anlägga en 90 hektar stor torvtäkt och<br />
tänkte bryta torv i 30 år. Nu får man inte det.<br />
Torven har inte tillräckligt högt energiinnehåll för att det ska<br />
vara lämpligt att bryta energitorv, anser länsstyrelsen som därmed<br />
delar Sveriges geologiska undersöknings uppfattning.<br />
Länsstyrelsen menar att det med hänsyn till miljön inte vore<br />
hållbart att bryta torven.<br />
Nu återstår att se om Södra tänker överklaga länsstyrelsens beslut<br />
till regeringen.<br />
Ur artikel i Värnamo Nyheter (oberoende) 2012-07-19<br />
Snart får Vetlanda ny el och värme<br />
Byggandet av kraftvärmeverket i Vetlanda pågår för fullt.<br />
Anläggningen beräknas vara färdig för användning till hösten,<br />
men allt byggande är inte klart förrän i april 2013.<br />
Projektet är Vetabs största någonsin och har kostat 316 miljoner<br />
att genomföra.<br />
Bränslet består av bland annat RT-flis och slam.<br />
– Vi har varit noga med att man ska kunna elda med olika<br />
sorters bränslen. Detta är för att gardera oss för prisbilderna som<br />
kan komma att ändras inom de närmaste åren, säger Peter Nilsson,<br />
fjärrvärmechef på Vetab.<br />
Hela projektet började planeras på hösten 2009 och bygget<br />
startade i augusti 2011. Hittills har allting gått enligt planerna och<br />
ingenting ser ut att skjuta upp starten av kraftvärmeverket.<br />
Ur artikel i Vetlanda-Posten (oberoende) 2012-07-27<br />
KRONOBERGS LäN<br />
Sandvik 3 får lån till värmepanna<br />
Nu är finansieringen av Veabs nya kraftvärmeverk klar. De 1,2 miljoner<br />
som ska täcka bygget lånas från Nordiska Investeringsbanken,<br />
NIB, och Kommuninvest AB.<br />
Bygget av det nya kraftvärmeverket Sandvik 3 planeras att starta<br />
till hösten och vara klart i december 2014. Kostnaden beräknas bli<br />
1,2 miljarder kronor. 600 miljoner lånas av NIB och de resterande<br />
600 miljonerna av Kommuninvest AB.<br />
Vad lånen, som ska betalas tillbaka över 20 år, i slutänden kostar<br />
kan Kerstin Sundström, finanschef på Växjö kommun, för tillfället<br />
inte svara på.<br />
– Eftersom det är två år kvar till pannan står klar kan vi inte<br />
säga just nu vad räntan kommer vara.<br />
VD:n på Veab, Ann-Mari Ståhlberg, beskriver investeringen<br />
som stor men samtidigt viktig för framtiden.<br />
– Vi får en panna som enbart ska eldas med biobränsle, säger hon.<br />
Ur artikel i Smålandsposten (m) 2012-08-02<br />
18<br />
Storsatsning på torvbrytning i länet<br />
Södra Skog satsar nu stort på en ökad torvindustri i länet. Något<br />
som man räknar med ska ge många arbetstillfällen framöver. Det<br />
berättar Anders Kroon, som är produktionsledare för Södras torvutvinning,<br />
när vi träffar honom ute vid Värmsjömossen.<br />
Södras satsning motiveras med att materialet är hälsosamt som<br />
strö för djur och ett attraktivt material för växtodlare, men en liten<br />
del av torven kommer användas som bränsle i värmeverk. Det<br />
senare har kritiserats av Naturskyddsföreningen och Greenpeace<br />
eftersom eldning med torv bidrar till koldioxidutsläppen.<br />
Fjärrvärmeverket i Växjö har tidigare eldat med torv. Nu står<br />
värmeverket efter en stor omställning när ytterligare ett verk,<br />
Sandvik 3, ska byggas och då ska torven fasas ut.<br />
Ur Nyheter P4 Kronoberg 2012-08-15<br />
KALMAR LäN<br />
Återuppbyggnad efter brand<br />
Bioenergi i Böta Kvarn har ansökt om att få bygga upp de industribyggnader<br />
som totalförstördes efter en brand i maj. Enligt<br />
kommunens översiktsplan ingår fastigheten i ett område med riksintresse<br />
för naturvården.<br />
I ritningarna är även nybyggnationerna placerade 10-15 meter<br />
från Trändeån, vilken utgör Natura 2000-område och där ett<br />
strandskydd på 100 meter gäller. Ansökan strider inte mot kommunens<br />
översiktsplan och bedöms inte heller påverka växt- och<br />
djurlivet. Därför beslutar Myndighetsnämnden i Högsby bevilja<br />
Bioenergi i Böta Kvarn nybyggnad.<br />
Ur Nyheterna 2012-06-21<br />
Kommunen ersätter olja med pellets<br />
I höst byggs en ny pelletspanna vid Tillingeskolan i Timmernabben.<br />
– Den ersätter 50 kubikmeter olja per år. När den tas i bruk är<br />
all olja utfasad vid Mönsterås kommuns alla anläggningar, säger<br />
kommunalrådet Roland Åkesson (C).<br />
Det är Tellus Rör, Svets och Smide i Oskarshamn som har antagits<br />
som entreprenör för byggandet av pelletsanläggningen.<br />
Ur artikel i Barometern (m) 2012-07-05<br />
Satsning på kapacitet och miljö<br />
Sista etappen är på god väg mot fullbordan. I slutet på september<br />
månad är planen att Swedspans storsatsning ska kunna sättas<br />
i drift. Det är en satsning som ger både miljövinster och ökad<br />
kapacitet.<br />
Hela sommaren har det varit full fart på spånskivefabriken i<br />
Hultsfred. Det traditionella sommarstoppet är framskjutet till i<br />
september, när den nya anläggningen ska kopplas in.<br />
Det är en helt ny torkanläggning som vuxit fram. Plus en helt<br />
ny biobränsleanläggning.<br />
– Det tycker jag är lite av det viktigaste med satsningen, säger<br />
Inger Nordänger, att vi nu blir helt oberoende av olja och fossila<br />
bränslen. FORTS 4
FORTS FRÅN SID 15.<br />
Den nya pannan kommer huvudsakligen att eldas med skogsavfall.<br />
Grot som det kallas på fackspråk. Miljömässigt blir det<br />
förstås ett stort steg framåt jämfört med dagens oljeeldning. Inte<br />
minst som den nya anläggningen också förses med en avancerad<br />
rökgasrening. De senaste åren har fabriken fått en rejäl kapacitetsökning.<br />
Och mer ska det bli. När den här nysatsningen tas i drift<br />
ska man kunna tillverka 600 000 kubikmeter spånskiva per år.<br />
Ur artikel i Vimmerby Tidning (c) 2012-08-02<br />
Snart byggstart för nytt kraftvärmeverk<br />
Snart startar arbetet med att bygga den nya kraftvärmeanläggningen<br />
på Norra Strandgatan. Alla nödvändiga tillstånd ska nu vara<br />
klara, enligt Oskarshamn Energi.<br />
Markarbetena beräknas pågå fram till årsskiftet och därefter<br />
påbörjas byggnationen av värmeverket. Kraftvärmeanläggningen<br />
kommer att eldas med biobränslen och ge både värme och elproduktion.<br />
Ur artikel i Oskarhamns-Tidningen (m) 2012-08-10<br />
Torvtäkt ger 40 jobb<br />
Södra ökar satsningen på strötorv och växttorv. 40 personer och 30<br />
traktorer och ett par grävare är sysselsatta med Södras torvproduktion<br />
under sommarmånaderna.<br />
Vi vill föra ut budskapet att strötorv är det mest hälsosamma<br />
ströalternativet för djuren. När det gäller växttorv tittar vi på hur<br />
vi på ett effektivt sätt kan höja produktens ekonomiska värde för<br />
skogsägaren, säger Sofia Persson, biobränslechef i Södra Skog.<br />
Ett arbete pågår för att inom de närmaste åren starta ny utvinning<br />
av torv på cirka 400 hektar både Södraägd och medlemsägd<br />
mark.<br />
Torvutvinning sker i dag på 600 hektar inom Södras verksamhetsområde,<br />
men en betydligt större medlemsareal än så, cirka<br />
30 000 hektar, är lämplig för torvutvinning.<br />
Ur artikel i Östran (s) 2012-08-17<br />
HALLANDS LäN<br />
Dansk firma ska bygga<br />
biogasanläggning åt Wapnö<br />
Danska firman Lundsby Bioenergi A/S har enligt Maskinbladet dk<br />
tecknat avtal med Wapnö om att uppföra en biogasanläggning åt<br />
det halländska företaget.<br />
Enligt ett pressmeddelande från Lundsby Bioenergi ska den<br />
planerade biogasanläggningen klara 40 000 ton kreatursgödsel.<br />
Restprodukten från gasproduktionen kommer att separeras och<br />
sedan användas som ekologisk gödning på Wapnös marker. Fiberdelen<br />
efter separationen kommer att förpackas i gödselsäckar för<br />
vidare försäljning.<br />
Ur artikel i ATL 2012-08-21<br />
19<br />
SKÅNE LäN<br />
Etapp ett snart klar<br />
I sommar ska den första etappen i fjärrvärmenätet i Köpingebro<br />
vara klar. Fem villor, skolan och några företag ska då vara anslutna.<br />
Investeringen har kunnat hållas på en låg nivå eftersom pannan<br />
som används redan fanns i kommunens ägo.<br />
– Pannan klarar en utbyggnad i hela Köpingebro men den klarar<br />
också att byggas på, säger Andreas Persson.<br />
För dem som är intresserade handlar det om en investering på<br />
runt 15 000 kronor för själva nätanslutningen.<br />
För den som vill ha fiberanslutning tillkommer 15 000 kronor.<br />
Dessutom måste en värmeväxlare installeras för 31 000 kronor.<br />
Pelletspannan är placerad på den gamla sockerbrukstomten och<br />
kan omvandlas till annan energi om det behövs.<br />
– Om vi skulle få ett bättre pris på till exempel flis så tar vi det.<br />
Men just nu är det pellets, säger Andreas Persson.<br />
Ur artikel i Ystads Allehanda (lib) 2012-06-26<br />
Lunds Energi gasar på bioenergi<br />
Lunds Energi vill bygga en biogasanläggning öster om Dalby.<br />
Anläggningen planeras på Sydstens mark sydost om Dalby och<br />
ansökan om att få bygga har skickats till länsstyrelsen. Biogasanläggningen<br />
ska ha en kapacitet som motsvarar ett års uppvärmning<br />
av 4 000 villor eller 8 000 gasdrivna bilars årsförbrukning.<br />
Lund har i dag högst antal gasdrivna bilar i Sverige, det är<br />
en position vi gärna vill hjälpa till att behålla, säger Göran Strandberg,<br />
affärsutvecklare på Lunds Energi.<br />
Biogasen ska framför allt utvinnas ur gödsel.<br />
Ur artikel i Sydsvenskan (obunden lib) 2012-07-02<br />
Röddinge plats för biogas<br />
Sjöbos planerade biogasanläggning kommer att ligga vid Röddinge.<br />
Därmed blir byn också ett tankställe för biogas.<br />
Fram till för några veckor sedan var det oklart om föreningen<br />
Biogas Färs skulle satsa på att bygga biogasanläggningen här eller<br />
intill fjärrvärmeverket i Sjöbo. Att valet föll på Röddinge beror till<br />
stor del på att avståndet till närmaste grannhus är större.<br />
– Riktlinjen är att det ska vara minst 500 meter till närmaste<br />
bostadshus och det hade vi inte klarat inne i Sjöbo, säger Sven<br />
Andersson, ordförande i Biogas Färs.<br />
För att minska risken kommer också all lastning och lossning av<br />
gödsel, livsmedelsavfall och annat rötningsmaterial att ske inomhus.<br />
Rötningsmaterialet kommer att hämtas från gårdar och industrier<br />
runtom i sydöstra Skåne, främst från Vollsjö- och Tomelillahållet.<br />
Ur artikel i Skånska Dagbladet (c) 2012-08-09
Han kör torken med biobrännare<br />
Det står två nya blanka silor på Spjutstorps gård i Glemmingebro<br />
utanför Tomelilla. Den ena innehåller den nya spannmålstorken<br />
och hela anläggningen, inklusive montering och installation, har<br />
kostat närmare 1 200 000 kronor.<br />
Mats Persson brukar sammanlagt 95 hektar mark med främst<br />
raps, havre och sockerbetor.<br />
För uppvärmning hade han funderingar på en halmpanna, men<br />
tyckte att det verkade lite för omständligt med hantering och förvaring<br />
av bränslet. Via en bekant blev han tipsad om en biobrännare<br />
från tyska tillverkaren Kroll.<br />
Krolls brännare går att köra på fler sorters bioolja, till och med<br />
på diesel. Mats Persson ser diesel som ett reservalternativ om han<br />
skulle få slut på rapsolja.<br />
För rapsoljan som Mats använder, är brännaren inställd på 90<br />
graders förvärmning. Enligt Anders Sjöholm, drift- och supporttekniker<br />
hos Kroll, förvärms rapsoljan eftersom bränslet har högre<br />
flampunkt än till exempel bensin, som är mer lättantändligt.<br />
Krolls biobrännare går även att ansluta till befintlig spannmålstork<br />
eller annan värmeanläggning som till exempel vattenburen<br />
värmepanna.<br />
Ur artikel i ATL 2012-08-21<br />
Den viktigaste mötesplatsen för dig som jobbar med förnybar el:<br />
Elcertifikatsdagen<br />
Seminarium om biokraft,<br />
vattenkraft och vindkraft<br />
25 september 2012<br />
PROGRAM OCH ANMÄLAN PÅ www.svebio.se<br />
Arrangerat av:<br />
World Trade Center, Stockholm<br />
Maud Olofsson om bakgrunden till, målen med och<br />
framtiden för de idag med Norge gemensamma<br />
stödsystemet för förnybar elproduktion. Kom och träffa<br />
både svenska och norska myndighetsrepresentanter och<br />
marknadsaktörer.<br />
Talare från Energimyndigheten, Norges Energimyndighet,<br />
THEMA Consulting Group, Svensk Vindenergi, Fortum med<br />
flera. Vi ger gott om tid för diskussion!