Välkommen till världen – En beskrivning av unga ... - Djurens Rätt
Välkommen till världen – En beskrivning av unga ... - Djurens Rätt
Välkommen till världen – En beskrivning av unga ... - Djurens Rätt
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong><br />
<strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
<strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong><br />
<strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige<br />
<strong>av</strong> Lena Lindström och Sara Asteborg
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
Box 2005<br />
125 02 Älvsjö<br />
www.djurensratt.se<br />
info@djurensratt.se<br />
08 - 555 914 00<br />
Copyright <strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong> 2008<br />
Tryck: Federativ Tryckeri AB, Stockholm, 2008<br />
ISBN 978-91-88786-74-6<br />
Omslagsfoto Hendrik Zeitler
Innehåll<br />
Sammanfattning 5<br />
Avsnitt ett: Alla är vi barn i början 7<br />
Barnsliga behov <strong>–</strong> vad alla <strong>unga</strong>r behöver 7<br />
<strong>En</strong> riktig familj <strong>–</strong> om separationen <strong>av</strong> mammor och <strong>unga</strong>r 8<br />
Barnmat <strong>–</strong> om däggdjurs<strong>unga</strong>r som inte får dia 10<br />
Att lära för livet <strong>–</strong> om utebliven socialisering 12<br />
Barnlekar <strong>–</strong> leken som naturligt behov 14<br />
Barndomsvänner <strong>–</strong> djur har också bästisar 16<br />
Ett barn blir <strong>till</strong> <strong>–</strong> om <strong>av</strong>el, genmanipulering och<br />
andra metoder för att göra fler djur 18<br />
Avsnitt två: Barnsagor 21<br />
Jag önskar mig en flicka <strong>–</strong> om handjurens förbannelse 21<br />
När jag blir stor… <strong>–</strong> om alla djur<strong>unga</strong>r som aldrig blir stora 23<br />
Kalven som fick eget rum <strong>–</strong> om hanteringen <strong>av</strong> mjölkkalvar 25<br />
Den långa ludna svansen <strong>–</strong> om att födas på en pälsfarm 28<br />
Mamma kom hem <strong>–</strong> om barnen <strong>till</strong> jakttroféerna 30<br />
Kycklingen som fick vara uppe hela natten<br />
<strong>–</strong> om ljusprogrammen i kycklingstallarna 31<br />
Spring för livet <strong>–</strong> om tävlingshästarnas barndom 34<br />
Kattungen som ingen ville ha <strong>–</strong> om alla de oönskade katt<strong>unga</strong>rna 35<br />
Avsnitt tre: Barnkonventionen 38<br />
<strong>Rätt</strong>igheter även för djurens <strong>unga</strong>r 38<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong>s kr<strong>av</strong> 39<br />
Källor 41<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong> 47
Foto: Animalpix
Sammanfattning<br />
Genom att föda upp djur har vi människor tagit makten över<br />
deras födsel, liv och död. Men vi förvaltar inte den makten på<br />
något särskilt bra sätt. Den värld som vi låter djuren komma<br />
<strong>till</strong> är alltför ofta hård och kall, kärlekslös och ovälkomnande.<br />
Många <strong>unga</strong>r växer upp utan kontakt med sina föräldrar, utan<br />
möjlighet att leka naturligt eller utforska <strong>världen</strong> på det sätt de<br />
är starkt motiverade att göra. Forskning visar att uppväxten,<br />
leken och de erfarenheter djur och människor gör som små<br />
är otroligt viktiga för resten <strong>av</strong> livet. Men sådana barnsliga<br />
behov tas sällan på allvar när det gäller djur.<br />
Majoriteten <strong>av</strong> de djur som slaktas i Sverige är fortfarande<br />
barn. De 75 miljoner kycklingarna är bara drygt en månad<br />
gamla och har nätt och jämnt fått fjädrar när de transporteras<br />
<strong>till</strong> slakteriet. Varje år är det 150 000 <strong>av</strong> dem som inte ens<br />
överlever resan dit. De 30 000 kalvar som slaktas är yngre än<br />
sex månader och i sitt naturliga <strong>till</strong>stånd skulle de fortfarande<br />
ha diat sin mamma.<br />
Många djur föds oönskade och ovälkomna, och har ingen<br />
framtid. Det stora antalet hemlösa katter i vårt land är ett<br />
exempel på det. Äggindustrin har ingen nytta <strong>av</strong> tuppkycklingar,<br />
så dessa kastas rakt ner i en köttkvarn när de kläcks.<br />
De djur<strong>unga</strong>r som inte dödas så tidigt stöter snabbt på andra<br />
svårigheter, <strong>till</strong> exempel nyfödda grisar som kastreras helt utan<br />
bedövning. Genom ensidigt <strong>av</strong>elsarbete har extrema djur <strong>av</strong>lats<br />
fram, som många gånger inte kan klara sig på egen hand på<br />
grund <strong>av</strong> sina medfödda handikapp. Att medvetet försöka <strong>av</strong>la<br />
bort vissa djurs modersegenskaper används som en metod för<br />
att lättare kunna utnyttja dem för våra syften.<br />
Den här rapporten vill lyfta fram hur de <strong>unga</strong> djuren drabbas<br />
specifikt <strong>av</strong> djurutnyttjandet. Vi <strong>av</strong>slutar med att föreslå<br />
en utökad barnkonvention, med rättigheter som gäller alla<br />
djur<strong>unga</strong>r, inte bara våra egna.<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
5
Foto: Hervé de Brandenbere
Avsnitt ett:<br />
Alla är vi barn i början<br />
Barnsliga behov<br />
Vi som föds eller kläcks <strong>till</strong> den här planeten har väldigt<br />
mycket gemensamt. Samtidigt är det mycket som skiljer oss<br />
åt. Vilken art vi <strong>till</strong>hör har betydelse för vilka behov vi har,<br />
men det är också <strong>av</strong>görande för vilka förutsättningar vi får<br />
i det mänskliga samhället. Den nyfödda kalven vet kanske<br />
inte om så mycket annat än att han vill ha mjölk, och det<br />
gör knappast det nyfödda spädbarnet heller. Men den ena<br />
har erkända rättigheter, omfattas <strong>av</strong> FN:s barnkonvention<br />
och konventionen om de mänskliga rättigheterna, medan<br />
den andra ska tas ifrån sin mamma inom några timmar och<br />
skickas <strong>till</strong> slakt efter några månader. Han har inte ens rätt<br />
<strong>till</strong> sitt liv.<br />
Vi är långt från en värld där alla föds <strong>till</strong> bra och jämlika<br />
förhållanden. Men det som sätter djuruppfödningen i<br />
en särställning är att det är helt och hållet på grund <strong>av</strong> oss<br />
människor som djuren föds <strong>–</strong> och det är också vi som skapar<br />
miljön där de lever. Vi har tagit makten över deras liv och<br />
död, och vi förvaltar den inte på något särskilt bra sätt. Den<br />
värld som vi låter djuren komma <strong>till</strong> är alltför ofta hård och<br />
kall, kärlekslös och ovälkomnande.<br />
Det finns vissa saker som alla, eller nästan alla, <strong>unga</strong>r<br />
behöver. Man brukar prata om att alla djur förtjänar fem<br />
friheter. 1 Dessa är:<br />
1. Frihet från hunger, törst och undernäring<br />
2. Frihet från obehag<br />
3. Frihet från smärta, skada och sjukdom<br />
4. Frihet att utföra naturligt beteende<br />
5. Frihet från rädsla och oro<br />
Det här är väldigt grundläggande behov, men det är många<br />
djur i människans våld som inte ens får dem uppfyllda. För<br />
att få en bra livskvalitet räcker det inte med att man slipper<br />
rädsla, smärta och frustration, utan det krävs också positiva<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
7
inslag i livet. Det kan vara att leka, att lära sig, att utforska<br />
sin omgivning. <strong>En</strong> annan sak är kärlek. Att vara nära någon<br />
man tycker om ger sänkt hjärtfrekvens och en frisättning <strong>av</strong><br />
olika ämnen i kroppen som gör att man mår bra. 2 Det gäller<br />
både människor och andra djur. Kärlek och omvårdnad är<br />
bara två <strong>av</strong> våra gemensamma behov.<br />
<strong>En</strong> riktig familj<br />
Att separera <strong>unga</strong>r från deras föräldrar är en klassisk teknik<br />
för att framkalla psykisk sjukdom hos djur. 2 På 50-, 60- och<br />
70-talen blev den amerikanske forskaren Harry Harlow ökänd<br />
för sina grymma försök på ap<strong>unga</strong>r. Där lät han bland annat<br />
rhesusapor växa upp helt isolerade i sterila gallerburar, och<br />
testade teorier om kärlek och om hur människor och andra<br />
djurs hälsa och beteende påverkas <strong>av</strong> förhållanden under<br />
uppväxten. Vissa <strong>av</strong> <strong>unga</strong>rna fick ”surrogatmammor” <strong>av</strong> tyg<br />
eller ståltråd, och det visade sig att <strong>unga</strong>rna hellre klängde sig<br />
fast vid den varma och mjuka tygmamman trots att det var<br />
ståltrådsmamman som hade maten. 3 Försöken visade också att<br />
de apor som vuxit upp utan mamma fungerade dåligt i sociala<br />
sammanhang när de vid 6 eller 12 månaders ålder fick träffa<br />
andra apor för första gången. 4 De flesta <strong>av</strong> dem kunde inte<br />
heller ta hand om sina <strong>unga</strong>r när de själva blev mödrar. 5<br />
Varje dag utsätts tusentals djur för just detta öde i den<br />
svenska livsmedelsproduktionen. Kalvar <strong>till</strong> mjölkkor tas från<br />
sina mammor direkt efter födseln och hålls sedan isolerade i<br />
små burliknande boxar, i upp <strong>till</strong> åtta veckor. Kycklingar som<br />
ska födas upp för kött- eller äggproduktion tas från hönan<br />
redan som ägg. De flesta andra fågelarter kläcks helt hjälplösa<br />
och är beroende <strong>av</strong> föräldrar som matar dem. Hönskycklingar<br />
däremot kan hitta mat själva redan när de är ett dygn gamla.<br />
Det är enbart därför det går att kläcka dem i maskiner och låta<br />
dem växa upp helt utan kontakt med sina föräldrar. I naturen<br />
skulle en liten kyckling ändå ha mycket svårt att klara sig själv<br />
bland alla faror som lurar, och där tas de också ordentligt<br />
omhand <strong>av</strong> sin mamma i åtminstone åtta veckor. 6 Förutom att<br />
hönsmamman visar sina kycklingar vad de kan äta, ger hon<br />
dem också en social uppfostran som rustar dem för <strong>till</strong>varon.<br />
Kycklingar som vuxit upp utan mamma visar tidigt i livet mer<br />
aggressivitet än de som haft en mamma. 7 Studier har visat att<br />
de är omkring fyra gånger mer benägna att hacka andra höns<br />
8 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
Harry Harlow med en <strong>av</strong> sina rhesus<strong>unga</strong>r i ett grymt experiment.<br />
som vuxna, är mindre socialt kompetenta och mer otrygga<br />
än andra höns. 6 De har också högre dödlighet som vuxna,<br />
på grund <strong>av</strong> hackning och kannibalism. 8<br />
Griskultingar får i Sverige vara kvar hos sin mamma i<br />
ungefär en månad, vilket är mycket kortare än naturligt.<br />
Inte sällan tas också ”sällskapsdjur” som katter, hundar och<br />
gnagare från sin mamma mycket tidigare än vad som är bra<br />
för dem. Att förlora sin mamma är plågsamt på grund <strong>av</strong> de<br />
känslomässiga banden mellan individerna, och inte bara för<br />
att mamman är en viktig trygghet och resurs för ungen. 2 Man<br />
har sett liknande reaktioner i hjärnan på marsvins<strong>unga</strong>r och<br />
mammor som separerats och hos människor i sorg. 2 Möss som<br />
tas tidigt från sin mamma blir mer aggressiva och nervösa som<br />
vuxna. 9 Minkar på pälsfarmer som tagits från modern extra<br />
tidigt utvecklar mer onormala beteenden, som stereotypier<br />
och självstympning. 10 Grisar som tas tidigt från sin mamma<br />
blir också mer aggressiva och mindre socialt kompetenta.<br />
11, 12<br />
På laboratorier och andra ställen där djur regelmässigt tas<br />
för tidigt från sina mammor, får det en förstärkt effekt över<br />
generationerna. De <strong>unga</strong>r som tagits för tidigt blir själva sämre<br />
mammor och sociala förebilder, vilket gör nästa generation<br />
ännu sämre rustad. 9 Hos råttor har man bland annat sett<br />
mycket mer lekbeteende hos dem som haft en duktig och<br />
engagerad mamma än hos <strong>unga</strong>r som separerats tidigt. 9<br />
Foto: Nina Leen / Getty Images<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
9
Foto: Animalpix<br />
Barnmat<br />
Alla däggdjurs<strong>unga</strong>r lever den första tiden på mjölk från sin<br />
mamma. Det är livsviktigt att ungen får i sig mjölk snabbt<br />
efter födseln, och därför är de nyfödda starkt motiverade att<br />
leta upp en spene och att dia. Behovet att suga finns kvar hos<br />
djur<strong>unga</strong>rna under hela den naturliga digivningsperioden, och<br />
de som inte får möjlighet att dia riktar ofta om beteendet <strong>till</strong><br />
något annat. Ett välkänt exempel är att katter som tagits för<br />
tidigt från sin mamma suger på tyg och annat. 13<br />
Onaturligt tidig <strong>av</strong>vänjning från mjölk praktiseras rutinmässigt<br />
inom mjölk-, gris- och nötköttsproduktion, i viss<br />
hästhållning och på djurförsökslaboratorier. Vid <strong>av</strong>vänjningen<br />
utsätts djuret ofta för flera mycket stressande upplevelser på<br />
en och samma gång: förlust <strong>av</strong> mamma och ibland kullsyskon,<br />
ett frustrerat sugbehov, att tvingas lära sig äta en annan<br />
föda än vad man är van vid och kroppen är anpassad för,<br />
och flytt <strong>till</strong> en ny miljö. 14 Grisar diar naturligt i 9<strong>–</strong>20 veckor<br />
10 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
och stannar hos mamman mycket längre än så, 15 men i den<br />
svenska köttproduktionen tas de från mamman redan vid 4<strong>–</strong>6<br />
veckors ålder 16 och måste då gå över helt <strong>till</strong> fast föda. Det<br />
stora sugbehovet som inte får något naturligt utlopp riktas<br />
istället om mot de andra grisarna. Det leder <strong>till</strong> problem med<br />
sönderbitna svansar och öron, och smågrisar som försöker dia<br />
på varandra, så kallad belly-nosing. 15 Det naturliga för grisar<br />
i den åldern är, förutom att dia och vara med sin mamma, att<br />
gå och böka och leta mat, leka samt utforska sin omgivning. 17<br />
I de trånga boxarna med betonggolv, som grisar lever i inom<br />
den moderna köttindustrin, får de inte utlopp för något <strong>av</strong><br />
dessa beteenden. Det leder <strong>till</strong> ännu värre trakasserier <strong>av</strong> de<br />
andra grisarna, slagsmål, skador och <strong>av</strong>tuggade svansar. 14<br />
Minkar som <strong>av</strong>vänjs tidigt visar större frekvens svansbitning,<br />
som också det kan vara ett omriktat sugbeteende. Minkvalpar<br />
som nyligen separerats från sin mamma suger ofta på<br />
varandras svanstippar. 18<br />
Fåglar har ingen mjölk att ge sina <strong>unga</strong>r, men många fågelföräldrar<br />
ser ändå <strong>till</strong> att förse sina <strong>unga</strong>r med lämplig mat.<br />
Duvor producerar en speciell näringsrik blandning, så kallad<br />
duvmjölk, som de stöter upp och matar sina <strong>unga</strong>r med. 19<br />
Hönsmamman är mycket aktiv i att hjälpa sina små att hitta<br />
mat, hon skrapar och pickar i marken och ger ifrån sig ett<br />
speciellt läte för att visa vad de kan äta. 17 I den moderna<br />
höns- och kycklingindustrin börjar kycklingarna sina dagar<br />
i en kläckningsmaskin och får aldrig träffa hönan.<br />
Foto: Vicky Alhadeff<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
11
Foto: Daniel Andres Forero<br />
Att lära för livet<br />
Den första tiden i varje djurs liv är otroligt viktig. De intryck<br />
och erfarenheter man får då är <strong>av</strong>görande för hur man hanterar<br />
olika situationer senare i livet. Under den så kallade<br />
socialiseringsperioden lär sig <strong>unga</strong> djur <strong>till</strong> exempel vilka<br />
andra djur som ingår i flocken, och är mycket nyfikna och<br />
mottagliga för nya intryck. Därefter reagerar de oftare med<br />
misstänksamhet och rädsla mot nya företeelser och individer.<br />
Det här är väl dokumenterat hos de djur som används för<br />
sällskap <strong>–</strong> en hundvalp eller kattunge som inte haft positiv<br />
kontakt med människor under socialiseringsperioden, ungefär<br />
3<strong>–</strong>7 veckors ålder, blir rädd för människor och kan vara<br />
mycket svår att få helt tam.<br />
13, 17<br />
På samma sätt fungerar det med många andra djur. Grisar<br />
<strong>till</strong> exempel lever naturligt i grupper bestående <strong>av</strong> flera<br />
suggor och deras <strong>unga</strong>r. När <strong>unga</strong>rna är ungefär tio dagar<br />
gamla får de träffa resten <strong>av</strong> flocken för första gången. De<br />
12 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
är då mycket kontaktsökande och lär känna alla de andra<br />
individerna i flocken. 17 I modern grisproduktion däremot,<br />
får griskultingarna ofta inte träffa några andra grisar än sina<br />
kullsyskon förrän de är omkring tre månader gamla. 16 Då<br />
sorteras de efter vikt och blandas med främlingar från andra<br />
kullar som väger lika mycket. De har mycket svårare att etablera<br />
nya relationer när de är såpass gamla, vilket leder <strong>till</strong><br />
slagsmål och skador. Detta i kombination med flytten <strong>till</strong> en<br />
ny miljö, slaktsvinsstallet, är mycket stressande för smågrisarna.<br />
17 Grisar som fått <strong>till</strong>fälle att leka med smågrisar från<br />
andra kullar redan som små visar mer lekbeteende efter att<br />
de flyttats från mamman, vilket är ett tecken på att de klarar<br />
omställningen bättre än de som hållits isolerade eller bara<br />
med sina kullsyskon. 20 De sociala erfarenheter som görs tidigt<br />
i livet har större betydelse än det som händer senare i livet,<br />
eftersom de <strong>unga</strong> djuren genomgår känsliga perioder då de<br />
13, 21<br />
är mycket mottagliga för nya intryck.<br />
Foto: Animalpix<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
13
Foto: Animalpix<br />
Barnlekar<br />
Att leka är ett viktigt beteende för <strong>unga</strong>r <strong>av</strong> många arter. Leker<br />
gör de flesta däggdjur och fåglar, och man har även sett lek hos<br />
vissa reptiler, som sköldpaddor. 22 Genom leken lär sig <strong>unga</strong>r<br />
sociala beteenden och regler, övar upp rörelsemönster och<br />
reaktionsförmåga, och inte minst har de roligt. 23 Även vuxna<br />
djur kan leka, men det mesta lekandet sker under perioder då<br />
<strong>unga</strong>rnas hjärnor utvecklas som mest och ett stort antal nya<br />
nervkopplingar bildas. 24 Leken utvecklar djurens känsloliv<br />
och förbereder dem för att hantera känslor <strong>av</strong> överraskning<br />
eller att förlora kontrollen. 23 Djur arbetar aktivt för att få<br />
<strong>till</strong>fälle att leka <strong>–</strong> det är inte bara nyttigt, det är roligt också,<br />
och det ger en omedelbar belöning. 23<br />
Djur leker när de är mätta, friska och känner sig <strong>till</strong>räckligt<br />
trygga. Lek är smittsamt. I leken använder djur signaler som är<br />
unika för lek och som betyder ”detta är lek och inte allvar, jag<br />
tänker inte skada dig”. 25 Hunddjur sänker ner framkroppen,<br />
hovdjur slänger med huvudet och primater, mårddjur med flera<br />
gör ett ”lekansikte” med öppen mun (vi människor kallar det<br />
14 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
leende). Leksignalerna talar sitt tydliga språk och inte sällan<br />
kan individer <strong>av</strong> olika arter förstå varandras intentioner och<br />
leka <strong>till</strong>sammans. 23<br />
Inom många former <strong>av</strong> djurhållning förnekas djur<strong>unga</strong>r<br />
möjligheten att leka. Kalvar hålls ensamma de första veckorna<br />
i livet, och får sedan stå i trånga boxar på hala golv med<br />
mycket små förutsättningar för de vilda språng som kalvar gör<br />
i leken. 26 Grisar, minkar med flera djur orienterar mycket <strong>av</strong><br />
sitt lekbeteende runt föremål 27, 28 och behöver en mycket mer<br />
stimulerande miljö än vad de får i den kommersiella uppfödningen<br />
för att leka på ett naturligt sätt. I vetenskapliga studier<br />
där grisar på 5<strong>–</strong>6 veckor fick <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> en box med välkända<br />
föremål och en där det ständigt dök upp nya föremål valde<br />
de konsekvent boxen med nya föremål. Lekbeteendet ökade<br />
också markant i närvaron <strong>av</strong> de nya föremålen. 29 I kommersiell<br />
köttuppfödning lever grisarna i oerhört monotona och<br />
stimulansfattiga miljöer där de inte får utlopp för sin stora<br />
nyfikenhet och upptäckarlust.<br />
Ingen vet säkert vilka långsiktiga effekter lekbrist har på<br />
djuren, men vi vet att leken måste vara viktig på något sätt,<br />
annars skulle den inte ha utvecklats. Faktum är att lek ofta<br />
innebär stora risker. Till exempel tas 85 procent <strong>av</strong> de <strong>unga</strong><br />
sälar som dödas <strong>av</strong> sjölejon just medan de leker, trots att de<br />
bara leker sex procent <strong>av</strong> tiden. 30 Leken måste alltså ha långsiktiga<br />
fördelar som väger upp nackdelarna, annars skulle det<br />
vara ett ohållbart slöseri med tid och energi och inte vara så<br />
vanligt förekommande som det är. Ett annat exempel kommer<br />
från oss människor: studier på <strong>unga</strong> män i USA som dömts<br />
för mord har visat att 90 procent <strong>av</strong> dem inte lekt normalt<br />
som barn. Hos resten <strong>av</strong> befolkningen ligger antalet på under<br />
tio procent. 31<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
15
Foto: Animalpix<br />
Barndomsvänner<br />
Det är inte bara människor som har vänner, andra djur har<br />
det också. Djur gör skillnad på sina flockmedlemmar och har<br />
f<strong>av</strong>oriter som de spenderar mer tid med. 21, 33, 34 Individkännedom<br />
är viktig för alla sociala djur. Experiment har visat att<br />
får kan känna igen minst 50 andra får enbart på utseendet och<br />
kommer ihåg dem efter två år. 35 I testerna bräkte fåren när<br />
de såg en tidigare, eller nuvarande, flockmedlem på bild men<br />
inte när de såg en främling. Däremot lärde de sig snabbt att<br />
vissa främlingars ansikten betydde att de skulle få mat. Även<br />
stimlevande fiskar känner igen individuella stimkamrater och<br />
gör skillnad på dem; guppyer kan <strong>till</strong> exempel känna igen 40<br />
andra guppyer enbart på utseendet, och många fiskar visar<br />
en tydlig preferens för bekanta individer. 36<br />
Direkt efter födseln knyter den nyfödda/nykläckta ungen<br />
framför allt an <strong>till</strong> sin mamma eller pappa, men längre fram<br />
blir jämnåriga kamrater allt viktigare. 21 Band som knyts ti-<br />
16 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
digt i livet blir starkare än de som etableras senare, 32 och<br />
kontakten med jämnåriga kamrater är desto viktigare för<br />
djur som förlorat sina föräldrar. <strong>En</strong> kalv som just separerats<br />
från sin mamma anstränger sig extra mycket för att få social<br />
kontakt med en annan kalv. 21 På samma sätt är det för lamm<br />
som tagits från sina mammor <strong>–</strong> de söker sig <strong>till</strong> varandra och<br />
håller ihop. 37<br />
För många grupplevande djur är det helt onaturligt att<br />
vara ensam <strong>–</strong> man brukar <strong>till</strong> exempel säga att ”ett får är<br />
inget får”. 17 <strong>En</strong>samheten är mycket stressande och förnekar<br />
djuren en lång rad <strong>av</strong> deras naturliga beteenden. 38, 39 Kanske<br />
är vissa sociala djur ännu mer beroende <strong>av</strong> vänner än vad<br />
vi människor är, eftersom vi är mycket flexibla varelser och<br />
människor i alla kulturer ibland väljer att leva ensamma.<br />
Ingen kanin, sill eller råka väljer att leva ensam.<br />
I dagens djurhållning är det framför allt kalvar som regelmässigt<br />
utsätts för isolering, och får <strong>till</strong>bringa de första veckorna<br />
i livet utan vare sig mamma eller jämnåriga kamrater.<br />
Men det är inte heller ovanligt att hundar utsätts för långvarig<br />
ensamhet, även som valpar, och många hästar isoleras stora<br />
delar <strong>av</strong> livet. I djurförsöks<strong>världen</strong> drabbas många djur <strong>av</strong><br />
isolering på grund <strong>av</strong> smittrisker. Handjur <strong>av</strong> olika arter<br />
som hålls för <strong>av</strong>el får ofta framleva sina dagar i ensamhet.<br />
Dessutom drabbas många djur <strong>av</strong> ständiga uppbrott från<br />
sina vänner när de sorteras, säljs vidare eller när vännerna<br />
skickas <strong>till</strong> slakt.<br />
Foto: Iwan Beijes<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
17
Ett barn blir <strong>till</strong><br />
Ända sedan människan började hålla husdjur har vi förändrat<br />
deras gener. Genom att vi bara låter utvalda djur leva och<br />
föröka sig har alla arter <strong>av</strong> husdjur förändrats på olika sätt.<br />
De har fått annan färg och kroppsstorlek och i regel blivit<br />
mindre rädda. 40 De har kvar alla sina naturliga beteenden och<br />
behov men vissa beteenden har blivit mer framträdande och<br />
andra mindre vanliga. 17<br />
Under alla tusentals år <strong>av</strong> <strong>av</strong>el har de djur som producerar<br />
extra mycket <strong>av</strong> det människor har velat ha <strong>av</strong> dem <strong>–</strong> som<br />
mjölk, muskler, päls eller <strong>unga</strong>r <strong>–</strong> varit de vars egenskaper<br />
har förts vidare <strong>till</strong> nästa generation. Genom <strong>av</strong>eln har de<br />
korthåriga vildfåren blivit tamfår med en ständigt växande<br />
ull, gräsänder har blivit stora vita ankor och vildsvinen har<br />
som tamgrisar fått längre kroppar med mer kött.<br />
Djungelhönsen från Asien har <strong>av</strong>lats <strong>till</strong> två skilda rastyper<br />
<strong>–</strong> en som växer otroligt snabbt de första veckorna, och en<br />
som kan värpa 300 ägg om året. Det går knappt att tro att<br />
de <strong>till</strong>hör samma art. Raserna har bara varit åtskilda sedan<br />
1920-talet, då <strong>av</strong>elsarbetet för specialiserade slaktkycklingar<br />
inleddes i USA. 41 Idag väger slaktkycklingarna fyra gånger så<br />
mycket som de gjorde för bara 50 år sedan. 42<br />
18 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige<br />
Foto: CIWF
Uroxen, som nu är utrotad i det vilda, har också <strong>av</strong>lats <strong>till</strong><br />
två rastyper <strong>–</strong> de som lägger på sig muskler och de som har<br />
överdimensionerade juver och kan producera mycket mjölk.<br />
Eftersom mjölkproducerande kor enbart värderas efter hur<br />
mycket mjölk de ger, och sällan eller aldrig får <strong>till</strong>fälle att<br />
ta hand om sina kalvar, har deras modersinstinkter gradvis<br />
minskat. Avelsarbetet är istället helt fokuserat på mjölkproduktion.<br />
Hos köttproducerande kor, där kalven får gå kvar<br />
hos mamman de första månaderna, är korna bättre mammor. 43<br />
Det beror säkert delvis på att de flesta mjölkkor själva inte<br />
haft någon normal uppväxt, men även på att man medvetet<br />
försökt <strong>av</strong>la bort vissa modersegenskaper hos mjölkkor. Det<br />
gör man för att man vill att de ska låta sig mjölkas <strong>av</strong> en<br />
maskin och inte bara <strong>av</strong> en kalv. 44 Moderna mjölkkor har så<br />
mycket större juver än naturligt att den nyfödda kalven kan<br />
ha svårt att hitta spenen, eftersom den inte sitter där kalven<br />
är ”programmerad” att leta. 44 <strong>En</strong> modern ko kan producera<br />
30<strong>–</strong>50 kg mjölk per dag, medan det naturligt skulle ha varit<br />
omkring 5<strong>–</strong>10 kg vilket är vad kalven behöver.<br />
Avelsarbete innebär att man gynnar extrema individer. <strong>En</strong><br />
modern mjölkko skulle ha mycket svårt att klara sig i det<br />
vilda. Köttproducerande kalkoner är så t<strong>unga</strong> att de inte kan<br />
para sig naturligt. 45 Slaktkycklingarnas snabba <strong>till</strong>växt gör att<br />
de får skador och sjukdomar som gör att de knappast kan<br />
leva <strong>till</strong> vuxen ålder, åtminstone inte om de samtidigt ska få<br />
äta sig mätta. 46 Man räknar med att produktionen per djur<br />
i genomsnitt har ökat med över 85 procent sedan 1960. 40<br />
Nötrasen Belgisk blå lider <strong>av</strong> en medfödd sjukdom som ger<br />
extrem muskel<strong>till</strong>växt, och som gör att de oftast inte kan kalva<br />
naturligt utan blir förlösta med kejsarsnitt. Idag importeras<br />
sperma och embryon <strong>av</strong> Belgisk blå <strong>till</strong> Sverige, men man får<br />
än så länge inte korsa två djur som bär på sjukdomen. Lagstiftningen<br />
är dock enkel att gå runt, och idag bedrivs <strong>av</strong>el<br />
med Belgisk blå hos omkring 70 uppfödare i Sverige. 47<br />
Förutom den hårda och ensidiga <strong>av</strong>eln används numera<br />
andra tekniker för att föröka djur. Artificiell insemination, AI,<br />
används på så gott som alla mjölkkor. Sperma samlas från ett<br />
fåtal tjurar på en <strong>av</strong>elsstation, och säljs <strong>till</strong> mjölkbönderna<br />
som själva eller med hjälp <strong>av</strong> en seminatör för in sperman<br />
i kons livmoder. Seminatören för in hela armen i kons ändtarm<br />
vid inseminationen, för att den vägen känna att röret<br />
kommer hela vägen in i kons livmoder. På senare tid har det<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
19
Belgisk blå.<br />
också blivit allt vanligare med embryoöverföring, också det<br />
framför allt hos mjölkkor. Tekniken innebär att man tar ägg<br />
och spermier från djur med speciellt efterfrågade egenskaper<br />
och skapar befruktade ägg på laboratorium. Sedan förs de<br />
befruktade äggen in i surrogatmödrar. På det sättet kan man<br />
få fram fler <strong>av</strong>kommor <strong>av</strong> en viss hona än om hon föder sina<br />
<strong>unga</strong>r på naturlig väg.<br />
Genmanipulering och kloning <strong>av</strong> livsmedelsproducerande<br />
djur är än så länge inte <strong>till</strong>åtet i EU, men det har nyligen blivit<br />
<strong>till</strong>åtet i USA. Hos försöksdjur är genmanipulering däremot<br />
mycket vanligt. Framför allt är det fiskar och möss som genmanipuleras.<br />
Några exakta siffror för antal genmanipulerade<br />
djur i Sverige finns inte, men det handlar om tiotusentals<br />
djur om året. Genmanipuleringen innebär många gånger ett<br />
stort lidande, både för de djur som används som donatorer<br />
eller surrogatmammor, och de som kommer <strong>till</strong> <strong>världen</strong> med<br />
förändrade gener. Konsekvenserna <strong>av</strong> en viss manipulering<br />
är många gånger okända för forskarna i förväg, vilket gör<br />
att det kan gå väldigt illa för djuren. Ofta dör de som <strong>unga</strong><br />
eller redan innan de föds och många har svåra missbildningar<br />
och sjukdomar. 48<br />
20 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige<br />
Foto: Sture Andersson
Avsnitt två:<br />
Barnsagor<br />
Jag önskar mig en flicka<br />
Bland de livsmedelsproducerande djuren är det ofta honorna<br />
som är mest användbara. Det är honor som producerar mjölk,<br />
ägg och <strong>unga</strong>r, och dessutom är hanarna ofta bråkigare och<br />
svårare att ha att göra med. I vissa fall växer hanarna snabbare<br />
och blir större, och är därför mer eftertraktade som köttproducenter.<br />
Men i många fall ses hanarna som en överflödig<br />
biprodukt. Allra tydligast är det hos värphönsen, där fem<br />
miljoner <strong>av</strong> de tio miljoner kycklingar som kläcks varje år är<br />
tuppkycklingar. De skickas direkt ner i en köttkvarn.<br />
Även i mjölkproduktionen är det honorna man vill ha. För<br />
att en ko ska producera mjölk måste hon föda en kalv om<br />
året, och hälften <strong>av</strong> dessa är tjurkalvar. De behandlas ofta<br />
sämre än kvigkalvarna, får ännu mindre mjölkersättning och<br />
mindre omvårdnad eftersom deras ekonomiska värde är lägre.<br />
Många mjölkbönder skickar iväg sina tjurkalvar så fort det<br />
bara går <strong>–</strong> enligt svensk lag får de transporteras redan när de<br />
är 14 dagar gamla. 49 Men vissa slakterier har satt i system<br />
att hämta kalvar som är ännu yngre än så, genom ett kryphål<br />
i lagen som säger att ”egna djur” får transporteras max 50<br />
km från fem dagars ålder. Tjurkalvarna föds sedan upp på<br />
högenergifoder innan de slaktas som ”mellankalv” vid ca åtta<br />
månaders ålder, eller så föds de upp <strong>till</strong> ”ungnöt” och slaktas<br />
vid ca 1,5 års ålder. 16 Varken kalvar under sex månader eller<br />
okastrerade tjurar omfattas <strong>av</strong> det lagstadgade beteskr<strong>av</strong>et.<br />
De flesta <strong>av</strong> mjölkkornas söner får därför aldrig komma ut,<br />
utan lever hela livet inomhus. Ofta står de fastbundna eller<br />
på hårda, hala golv i kala boxar med många djur inträngda<br />
på ett litet utrymme.<br />
Nyfödda grisar <strong>av</strong> hankön kastreras, delvis för att de ska<br />
bli lugnare men framför allt för att undvika en bismak på<br />
köttet, s k galtlukt. Kastreringen sker helt utan bedövning<br />
genom att pungen snittas upp med ett rakblad, testiklarna<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
21
Kastrering <strong>av</strong> nyfödda hangrisar sker helt utan bedövning.<br />
dras ut och sädesledaren klipps <strong>av</strong>. 50 Det här är naturligtvis<br />
mycket smärtsamt. Grisarna reagerar starkt på ingeppet. De<br />
skriker högt, mer än dubbelt så mycket som grisar som bara<br />
hålls fast. 51 Efter kastreringen kurar grisarna ihop sig, skakar,<br />
får spasmer och skrapar bakdelen mot golvet. 52 De undviker<br />
också kontakt med sina kullsyskon efter kastreringen och<br />
leker mindre. Man tror att de har ont i åtminstone fyra<strong>–</strong>fem<br />
dagar efteråt. 52 Det finns bevis för att galtlukten delvis beror<br />
på att grisarna lever i instabila grupper, att de får dåligt foder<br />
och att de lever i sin egen <strong>av</strong>föring. 50 Även kött från honsvin<br />
och kastrerade galtar kan få galtlukt om de hålls under riktigt<br />
dåliga förhållanden i kontakt med sin <strong>av</strong>föring och urin. 50<br />
22 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige<br />
Foto: <strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong>
När jag blir stor...<br />
Majoriteten <strong>av</strong> de djur som slaktas i Sverige är fortfarande<br />
barn. De 75 miljoner kycklingarna är bara drygt en månad<br />
gamla och har nätt och jämnt fått fjädrar när de transporteras<br />
<strong>till</strong> slakteriet. Varje år är det 150 000 <strong>av</strong> dem som inte<br />
ens överlever resan dit. 53 De tre miljoner grisar som slaktas<br />
är heller inte mer än barn, bara sex månader gamla och<br />
knappt könsmogna. Omkring 30 000 kalvar slaktas varje år<br />
i Sverige. 54 De är då yngre än sex månader och i sitt naturliga<br />
<strong>till</strong>stånd skulle de fortfarande ha diat sin mamma. 43<br />
Det är också gott om oönskade djur<strong>unga</strong>r i andra delar<br />
<strong>av</strong> samhället. Många minizoon i städer, ”barnens lantgård”<br />
etc, samt djur<strong>av</strong>delningarna på naturbruksgymnasier låter<br />
djuren få <strong>unga</strong>r ohämmat för att det är gulligt och lockar<br />
publik. Men när hösten kommer (alternativt sommarlovet på<br />
gymnasieskolorna) har <strong>unga</strong>rna ofta ingen framtid.<br />
Många djurparker låter sina djur få <strong>unga</strong>r som en form<br />
<strong>av</strong> berikning. Man menar att djuren ska få utlopp för sina<br />
naturliga beteenden och att fortplanta sig är ett sådant. <strong>En</strong>ligt<br />
Kenneth Ekvall som är zoolog på Orsa Björnpark kan<br />
djur som inte får möjlighet att fortplanta sig ha högre halt<br />
<strong>av</strong> stresshormoner, oftare visa stereotypa beteenden och vara<br />
mer aggressiva eller apatiska. I övriga Europa är det vanligare<br />
att djurparksdjuren kastreras eller får p-piller jämfört med<br />
de nordiska länderna. 55<br />
Problemet som uppstår vid fortplantning är dock att det<br />
ibland inte finns plats för <strong>unga</strong>rna sedan de blivit stora och<br />
Foto: Gunnar Fernlund<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
23
då de i naturen skulle ha utvandrat. Om det inte går att placera<br />
djuret på någon annan djurpark händer det att djuret<br />
<strong>av</strong>livas. Förutom platsbrist så kan det även vara så att individerna<br />
inte är önskvärda ur ett genetiskt perspektiv. För att<br />
ta björnstammen på svenska djurparker som exempel har den<br />
problem med in<strong>av</strong>el, vilket är anledningen <strong>till</strong> att det varje<br />
år <strong>av</strong>livas omkring 5<strong>–</strong>6 björnar. 56 Ett exempel på björn<strong>unga</strong>r<br />
som <strong>av</strong>livats är Björne, Bolli och Bomba som föddes i Lycksele<br />
djurpark 2001. 57 Kenneth Ekvall, som även är koordinator<br />
för björn på djurparkerna, förklarar att parkerna ibland tar<br />
hand om vilda övergivna björn<strong>unga</strong>r, vilket med tiden ger en<br />
friskare björnstam i parkerna. Då ökar också möjligheterna<br />
att placera deras <strong>av</strong>komma i andra parker.<br />
På Nordens Ark låter man vargarna föröka sig fritt, trots<br />
att det är överskott på vargar i djurparkerna och det inte finns<br />
någon plats för valparna. Det leder <strong>till</strong> att många friska djur<br />
<strong>av</strong>livas. 58 Nordens Ark säger sig ha som främsta målsättning<br />
att rädda hotade arter, men deras vargar är varken utrotningshotade<br />
eller eftertraktade på djurparkerna.<br />
Det som även är värt att tänka på är att <strong>unga</strong>rna utgör en<br />
stor attraktion för djurparken. Media rapporterar gärna varje<br />
år om de nya <strong>unga</strong>rna på djurparkerna, vilket drar besökare<br />
dit. Senast i år (2008) fick Skansen fem nya vargvalpar vilket<br />
visades i TV som ett nyhetsinslag. Då och då händer det även<br />
att media rapporterar om djurparksdjur som ska <strong>av</strong>livas, som<br />
t ex lodjuren Assar och J-Lo som skulle <strong>av</strong>livas om ingen annat<br />
zoo hade plats för dem. 59 Lodjuren har dock inte <strong>av</strong>livats<br />
utan har fått plats på ett zoo i USA, säger Linda Askelund<br />
som är djuransvarig på Skansen. 60<br />
Det som kan konstateras är att djurparks<strong>världen</strong> är en<br />
sluten värld där det kan vara svårt för allmänheten att få<br />
en bild <strong>av</strong> vad som faktiskt händer med djuren. Hur många<br />
djurparksdjur som <strong>av</strong>livas varje år är inget som djurparkerna<br />
vill tala om i onödan.<br />
”Vargarna får sköta fortplantningen som de vill och vi tar<br />
bort ett eventuellt överskott. Vi tror inte på p-piller.”<br />
24 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige<br />
Mats Amundin, artkoordinator och<br />
stamboksförare på Sveriges djurparker. 58
Foto: <strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
Kalven som fick eget rum<br />
Inom mjölkproduktionen i Sverige är det brukligt att kalven<br />
tas från kon direkt efter födseln. Detta görs för att det ska<br />
bli mer mjölk <strong>till</strong> människorna, men också för att det är lättare<br />
att få en ko att låta sig mjölkas <strong>av</strong> en maskin om hon<br />
inte vant sig vid att ge di åt en kalv. 61 Efter att kalven tagits<br />
från mamman hålls den isolerad på ett mycket litet utrymme,<br />
minsta måttet på en spädkalvsbox är 1,2 kvadratmeter. 62 När<br />
kalvarna hålls en och en blir det enklare att få uppsikt över<br />
deras foderintag, och smittspridning mellan kalvar förhindras.<br />
61 Under sina första 6<strong>–</strong>8 veckor får kalven mjölk eller<br />
mjölkersättning ur hink ett par gånger per dag, istället för att<br />
som i det vilda suga i sig mjölk ett flertal gånger om dagen<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
Foto: <strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
25
från sin mamma. 16 Man snålar med mjölken eller mjölkersättningen<br />
<strong>till</strong> kalvarna, eftersom det är en utgift som inte<br />
ger någon direkt vinst <strong>till</strong>baka. Bland annat används mjölk<br />
från kor med juverinflammation, som innehåller för mycket<br />
bakterier för att skickas <strong>till</strong> mejeriet, som föda <strong>till</strong> kalvarna. 63<br />
Ofta får kalvarna mycket mindre mjölk än de skulle behöva,<br />
bara <strong>till</strong>räckligt för att hålla dem vid liv. Många kalvar går<br />
ständigt hungriga. 64<br />
Liksom alla däggdjurs<strong>unga</strong>r är kalven anpassad för att suga<br />
och har ett mycket stort sugbehov. När de <strong>unga</strong> kalvarna blir<br />
lite äldre, som äldst åtta veckor, sätts de ihop i något större<br />
boxar och utfodringen med mjölk slutar samtidigt tvärt. Då<br />
de inte får utlopp för sitt stora sugbehov är det vanligt att de<br />
<strong>unga</strong> djuren försöker dia på allt de kommer åt, bland annat<br />
på varandra. Det leder <strong>till</strong> att tjurkalvar dricker urin från varandra,<br />
och kvigkalvarna kan försöka dia på varandras spenar.<br />
Även diförsök riktade mot öron och svansar förekommer, vilket<br />
leder <strong>till</strong> hårbollar i magen. 64 Det händer även att vuxna kor<br />
dricker mjölk från varandra, vilket naturligtvis är ett stört beteende<br />
som beror på att de inte fått dia och <strong>av</strong>vänjas normalt.<br />
<strong>En</strong> sådan ko slaktas ofta då hon inte fungerar i besättningen. 64<br />
Kalvar som fått dia, även om de bara fick göra det i fyra dagar,<br />
har mycket lägre frekvens <strong>av</strong> onormalt sugbeteende riktat mot<br />
inredningen. 65 Men trots att kalvarna vuxit upp på det här<br />
sättet, och trots att det är stressande för dem, så producerar<br />
de lika mycket mjölk, eller kanske <strong>till</strong> och med mer 38 <strong>–</strong> och<br />
det är det som är det primära i produktionen.<br />
Kalvar som får dia växer bättre och är friskare, och kor som<br />
får ge di är också friskare och löper mindre risk att drabbas <strong>av</strong><br />
bland annat juverinflammation. 61 Förutom behovet att suga<br />
i sig mjölk så har kalven också ett behov <strong>av</strong> själva kontakten<br />
med kon. Kvigkalvar som haft kontakt med sin mamma blir<br />
själva bättre mödrar, och de blir mer socialt kompetenta och<br />
mindre rädda för andra djur. 65 De första dygnen efter kalvens<br />
födelse producerar kon en särskild mjölk, råmjölken, som är<br />
livsviktig för kalven. Genom den får kalven i sig antikroppar<br />
som skyddar den från sjukdomar. Studier har visat att kalvar<br />
som får vara <strong>till</strong>sammans med kon tar upp dessa antikroppar<br />
bättre, även om de inte får dia utan får råmjölken ur hink. Det<br />
leder <strong>till</strong> att kalvar som vuxit upp med en mamma, men inte<br />
fått dia, har bättre immunförsvar och lägre dödlighet än kalvar<br />
som hållits isolerade. 43 Kor och kalvar som lever <strong>till</strong>sammans<br />
26 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
men utan digivning är lika fästa vid varandra som om de får<br />
ge di respektive dia. 37 Kalven växer dessutom dubbelt så fort<br />
om den får vara <strong>till</strong>sammans med kon de första dagarna, o<strong>av</strong>sett<br />
om den diar eller inte, som kalvar i ensambox. 65 Kalvar<br />
i ensambox har också tre gånger så ofta diarré som de som<br />
går med kon, även om de har samma nivå <strong>av</strong> antikroppar. 66<br />
Själva närvaron <strong>av</strong> kon är alltså viktig för kalven.<br />
Inom ekologisk produktion får kalven tas ifrån mamman<br />
först efter råmjölksperioden, eller minst tre dagar. 67 Detta<br />
gör att kalv och ko hinner utveckla ett band och det gör<br />
separationen svårare för båda två. 68 Även om kons närvaro<br />
under kalvens första dagar är viktigt för kalvens hälsa och<br />
välmående, kan det alltså vara jobbigare känslomässigt för<br />
de båda om de får vara <strong>till</strong>sammans några få dagar än om<br />
kalven tas direkt. 61 <strong>En</strong> studie har visat att det räcker att kon<br />
får chans att lära känna kalven i fem minuter för att hon ska<br />
reagera på att den tas ifrån henne, genom att ropa och röra<br />
sig oroligt ett helt dygn efteråt. Kor som bara träffat sin kalv<br />
i fem minuter kände genast igen sitt eget barn tolv timmar<br />
senare. De som däremot inte hunnit ha någon kontakt alls<br />
med kalven reagerade inte på separationen. 69 Ju längre de fått<br />
vara <strong>till</strong>sammans, desto svårare blir det att skiljas åt. Även<br />
en kalv som är åtta månader och inte diar så mycket längre<br />
får bland annat höjda nivåer <strong>av</strong> stresshormoner och en störd<br />
dygnsrytm när den skiljs från sin mamma. 21<br />
I naturen diar kalvar i 6<strong>–</strong>12 månader. 43 Tjurkalvarna lämnar<br />
sin mammas flock kort därefter, medan kvigkalvarna ofta<br />
stannar med kon hela livet. 61 Man vet att korna känner igen<br />
sina egna barn och har en särskild relation <strong>till</strong> dem även som<br />
vuxna. 70<br />
”Vi märker att det är enklare att separera dem när kalvarna<br />
flyttas <strong>till</strong> ett annat stall. Får de stå och ropa <strong>till</strong> varandra kan<br />
kalven hoppa ur boxen”.<br />
Ekologisk mjölkbonde om separationen <strong>av</strong><br />
fyra dagar gamla kalvar och deras mammor. 71<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
27
Foto: Anton Krag<br />
Den långa ludna svansen<br />
Den som har oturen att komma <strong>till</strong> <strong>världen</strong> på en minkfarm<br />
börjar sina dagar i en bur som är 45 cm hög och 30x90 cm<br />
stort gallergolv. Faktum är att han eller hon inte bara börjar<br />
sina dagar där, utan lever hela livet i en sådan bur. Där finns<br />
inget annat än en bohåla och en vattennippel, och minkarna<br />
får inget utlopp för en lång rad <strong>av</strong> sina naturliga behov: klättra,<br />
simma, röra sig över stora områden, utforska, krypa i tunnlar,<br />
dra sig undan från artfränder med mera. 18 Den understimulerande<br />
miljön leder <strong>till</strong> stora mentala problem för minkarna.<br />
Många <strong>av</strong> dem utvecklar stereotypa rörelsemönster, kanske<br />
som ett sätt att hantera sin frustration och sin stress. 18<br />
Till en början delar <strong>unga</strong>rna bur med 4<strong>–</strong>5 kullsyskon och<br />
sin mamma, men vid 6<strong>–</strong>8 veckors ålder flyttas de två eller<br />
tre <strong>till</strong> andra burar. 72 Redan då börjar många minkvalpar<br />
visa sina första stereotypier och tugga på sina egna svansar,<br />
samtidigt som lekbeteendet drastiskt minskar. 18 Man vet att<br />
lekandet har betydelse för utvecklingen <strong>av</strong> stereotypier senare.<br />
28 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
Minkvalpar som har <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> vattenbad leker betydligt mer,<br />
och de visar också mindre stereotypier som vuxna. 28 Vilken<br />
inverkan livet på gallergolv har på <strong>unga</strong>rnas lekbeteende är<br />
inte känt. 18<br />
I naturen lämnar minkvalparna boet första gången när de<br />
är 6<strong>–</strong>7 veckor gamla, och ger sig iväg för att hitta ett eget<br />
revir när de är 11<strong>–</strong>14 veckor. Vissa <strong>unga</strong> honor stannar dock<br />
kvar i sin mammas närhet upp <strong>till</strong> ett år. 18 Det här kan vara<br />
en orsak <strong>till</strong> att minkhonorna utvecklar fler stereotypier än<br />
hanar, eftersom den tidiga <strong>av</strong>vänjningen kan vara ännu mer<br />
problematisk för dem än för deras bröder. 18<br />
Dödligheten hos <strong>unga</strong> minkar på farmer är mycket hög.<br />
<strong>En</strong> europeisk studie fann att dödligheten hos <strong>unga</strong> minkar<br />
på farmer kan vara mycket hög. 18 <strong>En</strong> starkt bidragande orsak<br />
<strong>till</strong> den höga dödligheten är att minkhonorna inte visar<br />
normalt modersbeteende. 73 Detta kan delvis bero på <strong>av</strong>el;<br />
<strong>till</strong> exempel är minkar <strong>av</strong> vissa färgvarianter döva, de hör<br />
inte sina <strong>unga</strong>r och blir därmed sämre mödrar. Mödrar som<br />
visar mycket stereotypa beteenden har många gånger sämre<br />
modersegenskaper, men vissa studier har visat på raka motsatsen.<br />
18 Honor som utsatts för svält under vintern, vilket inte<br />
är ovanligt på minkfarmerna, har också fler sjuka <strong>unga</strong>r och<br />
högre dödlighet i sina kullar. 18<br />
De flesta minkarna dödas när de är ett halvår gamla, och<br />
är då fortfarande mycket <strong>unga</strong>. <strong>En</strong> mink kan bli åtminstone<br />
7<strong>–</strong>8 år. 74<br />
”Buren är ej speciellt stor, men <strong>till</strong>räckligt stor för minken<br />
att motionera ordentligt och känna trivsel.”<br />
Sveriges Pälsdjursuppfödares riksförbund. 72<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
29
Foto: Michael Schat<br />
Mamma kom hem<br />
Ola ställer frågan ”Hur klarar sig älgkalven om älgmamman<br />
blir skjuten på jakten?” på Svenska Jägareförbundets hemsida.<br />
Malin Meirik svarar och skriver bland annat ”Det kan bli<br />
ganska besvärligt, så många kalvar går på egen hand. Det är<br />
inte säkert att alla ensamma kalvar klarar sig. Jägare är noga<br />
med att kontrollera att älgkor inte har med sig kalvar innan<br />
de skjuter, för man vill inte göra kalvar moderlösa”. 75 Varje<br />
år skjuts omkring 100 000 älgar vilket är ungefär en tredjedel<br />
<strong>av</strong> den totala älgstammen i Sverige. 76 År 2005/2006 sköts<br />
30 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
24 000 älgkor 77 och det är svårt att tänka sig att ingen <strong>av</strong> dessa<br />
skulle ha haft en eller flera kalvar som blev moderlösa. Dessvärre<br />
finns ingen statistik som visar hur vanligt förekommande<br />
detta är. De vilda djuren omfattas inte <strong>av</strong> djurskyddslagen<br />
och det finns ingen officiell <strong>till</strong>syn <strong>av</strong> jakten. Därmed finns<br />
det ingen oberoende instans som kan granska jakten.<br />
Jakttiden reglerar vilken tid på året som det är <strong>till</strong>åtet att<br />
jaga, och de flesta djur får jagas under höst och vinter medan<br />
de är fredade under vår och sommar. Detta gäller dock inte<br />
alla djur, t ex får års<strong>unga</strong>r <strong>av</strong> vildsvin jagas året om. 78 Vildsvin<br />
kan föröka sig året runt vilket innebär att det kan vara mycket<br />
svårt att bedöma om det är en årsunge eller inte. 79 Svenska<br />
Jägareförbundet skriver följande om jakt på års<strong>unga</strong>r: ”Det<br />
är alltså i hög grad upp <strong>till</strong> varje jägares eget omdöme att<br />
beakta denna problematik och att vildsvinsjakten genomförs<br />
med inriktning på god jaktetik.” Det låter bra men man kan<br />
ställa sig frågan hur det ser ut i verkligheten. Vildsvinssuggor<br />
med <strong>unga</strong>r är däremot fredade året om. Suggorna lämnar dock<br />
ofta sina <strong>unga</strong>r för att ge sig ut och söka föda och det är ofta<br />
svårt att skilja suggan från en galt <strong>till</strong> utseendet. 80 Därmed<br />
finns det en stor risk att suggan skjuts trots att hon har <strong>unga</strong>r<br />
som väntar på henne hemma.<br />
Kycklingen som fick vara uppe hela natten<br />
De kycklingar som hålls för köttproduktion lever i nästan<br />
konstant ljus. Uppfödarna vill ha det så för att djuren äter<br />
mer när det är ljust, och därmed växer ännu snabbare. I den<br />
svenska lagen finns inget kr<strong>av</strong> på att djuren överhuvudtaget<br />
ska få ha natt någon gång, men det finns ett allmänt råd:<br />
”Slaktkycklingar bör med undantag <strong>av</strong> första och sista<br />
uppfödningsveckan ha en sammanhängande mörkerperiod<br />
på minst fyra timmar per dygn.” 62<br />
Första och sista uppfödningsveckan utgör en stor del <strong>av</strong><br />
kycklingarnas liv, då de bara lever i omkring fem veckor.<br />
Dessa två veckor anses det alltså helt okej att kycklingarna<br />
har lamporna tända dygnet om.<br />
För att förstå vilken påverkan det har på kycklingarna<br />
måste man veta lite om vilken stor betydelse ljus och mörker<br />
har för dem. De vilda fåglar som kycklingarna härstammar<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
31
Foto: <strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
från, djungelhönsen, lever i Sydostasien nära ekvatorn. Dagslängden<br />
varierar inte mycket under året, och de är anpassade<br />
för ett liv med ungefär tolv timmar mörker och tolv timmar<br />
ljus året om. I mörker ser de dåligt och är otrygga, och de<br />
vilar därför under hela den mörka tiden. Fåglarna har krävor,<br />
en påse i matstrupen, som de fyller med mat innan de ska<br />
sova. När det börjar skymma flyger de upp i sitt sovträd och<br />
sätter sig bekvämt <strong>till</strong>rätta på en gren. Där sover de tätt in<strong>till</strong><br />
varandra <strong>till</strong>s morgonen kommer och tupparna börjar gala.<br />
De små kycklingarna sover på marken under sin mammas<br />
trygga vingar en stor del <strong>av</strong> dygnet den första tiden.<br />
Det finns en mängd olika ljusprogram som kycklinguppfödare<br />
använder sig <strong>av</strong>. De kan ha ljust dygnet om, plötsligt<br />
minska ner <strong>till</strong> bara åtta timmars ljus per dygn, tända och<br />
släcka lamporna om vartannat med några timmars mellanrum,<br />
och så vidare. 81 Konstant ljus och frånvaro <strong>av</strong> stabil dygnsrytm<br />
är en klassisk tortyrmetod för att det är så plågsamt och<br />
stressande för oss människor. Ett exempel på ljusschema på<br />
32 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
svenska kycklingfarmer är att man har helt ljust de två första<br />
dygnen, mörkt två timmar per dygn de följande dygnen och<br />
sedan låter man kycklingarna ha natt i fyra timmar per dygn<br />
fram <strong>till</strong> sista veckan före slakt, då de får ha ljust dygnet om.<br />
Konstant ljus ger ögonskador hos kycklingar. 82 Eftersom de<br />
inte får sova <strong>till</strong>räckligt på natten försöker de sova även på<br />
dagen, men det är svårt i de överfulla stallarna där det inte<br />
finns några sittpinnar eller någonstans att söka skydd. De<br />
störs ständigt <strong>av</strong> att andra kycklingar kliver på dem.<br />
Inte nog med att kycklingarna får en rubbad dygnsrytm,<br />
det ljus de ständigt lever i är inget ljus utan snarare dunkel.<br />
Ljusstyrkan ligger ofta omkring 10<strong>–</strong>20 lux, vilket kan jämföras<br />
med dagsljus en vanlig dag som ligger runt 30 000 lux. Vanlig<br />
inomhusbelysning ligger mellan 50<strong>–</strong>80 lux. Den låga ljusstyrkan<br />
kan ge fåglarna ögonskador, det gör dem mer rädda, och<br />
fler blir sjuka. 81 Det ljus fåglarna ser är inte detsamma som vi<br />
ser. Fåglar ser ett bredare spektrum än vi människor, och kan<br />
se ultr<strong>av</strong>iolett. I UV-ljus är inte allt vi kallar vitt vitt, utan vita<br />
kycklingar och hönor ser mönster i varandras fjäderdräkt som<br />
gör det lättare för dem att se skillnad på varandra. 83 Fåglar<br />
uppfattar också en högre ljusfrekvens, vilket gör att ett lysrör<br />
som skiner med ett stadigt ljus för oss flimrar för en kyckling<br />
eller höna. Vilka effekter det eviga flimrande ljuset har på<br />
kycklingarna är inte känt. 81<br />
<strong>En</strong>ligt svensk lag har alla djur rätt <strong>till</strong> dagsljus. 84 Men det<br />
ljus som kommer in genom fönster, och ser ut som dagsljus<br />
för oss, är inte dagsljus för kycklingarna eftersom UV-ljus inte<br />
går igenom glas. Dessutom är alla fönster i kycklingstallar<br />
försedda med persienner som ofta är nedfällda, för att ljusmängden<br />
som släpps in ska vara anpassat <strong>till</strong> ljusprogrammen.<br />
Kycklingar som lever i artificiellt ljus utan UV lider <strong>av</strong><br />
kronisk stress, förmodligen på grund <strong>av</strong> att de ser dåligt. 85<br />
Kanske går det att jämföra med om vi hade levt hela livet i<br />
ett svagt, rött ljus.<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
33
Foto: Hovtramp/Lasse Karlsson<br />
Spring för livet<br />
Tiden för <strong>av</strong>vänjning är en känslig tid för fölet och det är<br />
viktigt att separationen från mamman inte sker för tidigt.<br />
Om stoet är dräktigt sker <strong>av</strong>vänjningen naturligt då fölet är<br />
mellan 8<strong>–</strong>10 månader. 86 Det är dock vanligt att föl <strong>av</strong>vänjs<br />
redan då de är mellan 4<strong>–</strong>6 månader gamla. 87 <strong>En</strong> studie som<br />
varade i fyra år och omfattade 225 föl visade att det finns<br />
flera olika faktorer under <strong>av</strong>vänjningen som kan öka risken<br />
för utvecklandet <strong>av</strong> onormala beteenden. Dessa faktorer är<br />
bland annat om <strong>av</strong>vänjningen var abrupt, om fölet fick <strong>till</strong>gång<br />
<strong>till</strong> kraftfoder och om fölet stod uppstallat istället för att gå<br />
på bete. 88 Det är viktigt att <strong>av</strong>vänjningen sker gradvis och att<br />
fölets behov <strong>av</strong> social kontakt <strong>till</strong>godoses. 89<br />
34 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
Det förekommer att människor hanterar nyfödda föl genom<br />
att stryka dem över hela kroppen för att vänja dem<br />
vid människor. Det har dock visat sig att dessa föl blir mer<br />
restriktiva i sitt beteende gentemot människor jämfört med<br />
normalt hanterade föl. 90<br />
Då det gäller inridning och träning <strong>av</strong> unghästar finns det<br />
stora variationer beroende på olika raser och användningsområde.<br />
Ridhästar rids in då de är omkring tre år gamla<br />
medan islandshästar vanligen rids in senare. Inom tr<strong>av</strong>- och<br />
galoppsporten börjar träningen då hästarna är omkring ett<br />
år och de börjar ofta tävlas när de endast är två år gamla. 91<br />
Att tävla med tvååringar är omdebatterat och det finns helt<br />
klart stora risker sammankopplade med att börja tävla så<br />
pass <strong>unga</strong> hästar. Risken är att de tränas för hårt, drabbas <strong>av</strong><br />
skador och att de skickas <strong>till</strong> slakt i förtid. Då det är förknippat<br />
med stora kostnader att hålla tr<strong>av</strong>- och galopphästar i<br />
träning finns det självklart ett intresse från sportens utövare<br />
<strong>av</strong> att kunna starta hästarna så tidigt som möjligt.<br />
Kattungen som ingen ville ha<br />
I Sverige finns ett enormt problem med hemlösa katter. Ingen<br />
vet hur många de är, men en försiktig uppskattning ger en<br />
siffra på minst 100 000 individer. De flesta <strong>av</strong> de här katterna<br />
är inte kastrerade, vilket gör att de snabbt blir fler.<br />
Utöver de hemlösa finns det gott om katter som faktiskt<br />
har en ägare, men ändå får föröka sig okontrollerat. Lågt<br />
värderade ”stallkatter” på bondgårdar är sällan kastrerade.<br />
Istället föder de kull efter kull med <strong>unga</strong>r vilket sliter hårt på<br />
dem. Under sin livstid kan en enda katthona ge upphov <strong>till</strong> 120<br />
katt<strong>unga</strong>r, och då är inte hennes barnbarn inräknade. 92 Mycket<br />
sällan finns det 120 kärleksfulla och livslånga hem åt de här<br />
<strong>unga</strong>rna <strong>–</strong> istället dödas de ofta brutalt som små, eller dör efter<br />
någon tid <strong>av</strong> svält och sjukdomar. Studier i andra länder har<br />
visat att omkring 75 procent <strong>av</strong> de vildlevande katt<strong>unga</strong>rna<br />
dör eller försvinner innan sex månaders ålder. 93<br />
<strong>En</strong>ligt en konvention utfärdad <strong>av</strong> Europarådet, 94 som Sverige<br />
skrev under redan 1989, är det förbjudet att överge ett<br />
sällskapsdjur. De länder som skrivit under förbinder sig också<br />
att kontrollera bestånd <strong>av</strong> hemlösa djur på ett sätt som inte or-<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
35
Foto: Daniel Moyano<br />
sakar djuren ”onödig smärta, lidande eller oro”. Konventionen<br />
rekommenderar att man på nationell nivå ser <strong>till</strong> att alla djur<br />
märks och registreras, och att man förhindrar att oönskade<br />
<strong>unga</strong>r föds genom att uppmuntra <strong>till</strong> kastrering. I Sverige har<br />
inte myndigheterna gjort mycket för att uppfylla kr<strong>av</strong>en i den<br />
konvention vi skrev på för nästan tjugo år sedan.<br />
Idag finns det i princip ingen hjälp för de hemlösa katterna<br />
att få från stat eller kommun. Det bästa kommunen<br />
kan åstadkomma är ofta att bekosta en jägare som skjuter<br />
katter som uppfattas som ett problem. Istället är det helt<br />
ideella krafter på katthemmen som försöker hjälpa katterna.<br />
De kämpar mot ett överskott på katter och ett underskott<br />
på goda hem där de kan leva ett bra liv efter sina förutsättningar.<br />
Det här är extra problematiskt när det gäller katter<br />
som inte är socialiserade <strong>till</strong> människor och därför skygga.<br />
Det är inte många som vill ta hand om en sådan katt, och det<br />
är mycket svårt att ge dem att bra liv i fångenskap. Faktum<br />
är att både den nämnda konventionen från Europarådet och<br />
svensk djurskyddslagstiftning 95 <strong>av</strong>råder från att hålla djur i<br />
36 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
fångenskap som är förvildade och inte kan anpassa sig <strong>till</strong><br />
att leva inne.<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong> anser att det bästa sättet att hjälpa skygga<br />
hemlösa katter är att kastrera dem och se efter dem, men låta<br />
dem fortsätta leva fria. På det sättet hindrar man oräkneliga<br />
katt<strong>unga</strong>r från att födas <strong>till</strong> en värld där de inte är välkomna<br />
och där de inte har någon framtid. Samtidigt visar man att<br />
problem med djur inte alltid behöver lösas genom att döda.<br />
Kastrering kan dessutom vara mer effektivt än <strong>av</strong>skjutning<br />
för att hantera och minska populationen på lång sikt. 93, 96 De<br />
katter som inte kan anpassa sig <strong>till</strong> ett liv i fångenskap får<br />
istället fortsätta leva det liv de gjort hit<strong>till</strong>s, som vilda djur, men<br />
under överinseende och med <strong>till</strong>syn från människor. Metoden<br />
kallas TNR (trap-neuter-return, fånga-kastrera-återplacera)<br />
och används i stor omfattning i flera länder. I Italien är det<br />
enligt lag förbjudet att döda friska hemlösa katter, istället<br />
kastrerar man dem och ser efter dem. 97 I Danmark har man<br />
med stor framgång bedrivit TNR-projekt i över 20 år. 98 I<br />
Sverige praktiseras TNR i liten skala men metoden stöter ofta<br />
på motstånd från myndigheterna. 99<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
37
Avsnitt tre:<br />
Barnkonventionen<br />
<strong>Rätt</strong>igheter även för djurens <strong>unga</strong>r<br />
I FN:s barnkonvention fastslås vilka rättigheter som varje<br />
barn (definierat som människa under 18 år) har. <strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
anser att även andra djur borde omfattas <strong>av</strong> vissa okränkbara<br />
rättigheter från den stund de kommer <strong>till</strong> <strong>världen</strong>. Men olika<br />
arters behov ser olika ut. Vi föreslår en ”barnkonvention” även<br />
för djur <strong>–</strong> där alla djur<strong>unga</strong>r <strong>till</strong>erkänns vissa grundläggande<br />
rättigheter. Dessa punkter borde vara självklara i hanteringen<br />
<strong>av</strong> både människors barn och andra djurs <strong>unga</strong>r.<br />
• Alla djur har rätt att vara välkomna <strong>till</strong> <strong>världen</strong>.<br />
• Alla djur har rätt att överleva och att utvecklas.<br />
• Alla djur har rätt att skyddas mot fysiskt eller psykiskt<br />
våld och mot vanvård eller utnyttjande.<br />
• Alla djur har rätt <strong>till</strong> lek, vila och fritid.<br />
• Alla djur har rätt <strong>till</strong> trygghet.<br />
• Alla sociala djur har rätt <strong>till</strong> en fungerande social gemenskap.<br />
• Alla däggdjurs<strong>unga</strong>r har rätt att dia <strong>till</strong> tiden för naturlig<br />
<strong>av</strong>vänjning.<br />
• Alla <strong>unga</strong>r har rätt <strong>till</strong> en intressant miljö att utforska och<br />
att få utlopp för sin nyfikenhet.<br />
• Alla djur som kommer leva med människor har rätt <strong>till</strong><br />
positiva kontakter med människor under sin första tid.<br />
• Alla djur som sköts <strong>av</strong> människor har rätt att skyddas<br />
från sjukdom och att få nödvändig vård, skötsel, mat och<br />
vatten.<br />
• Alla djur har rätt att betraktas som individer med ett egenvärde.<br />
38 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong>s kr<strong>av</strong><br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong> strävar efter en värld där djurs rättigheter, som<br />
de ovan nämnda, respekteras och följs <strong>av</strong> samhället. Alla verksamheter<br />
som strider mot ”barnkonventionen” skulle därmed<br />
förbjudas. Den utopin ligger än så länge långt bort. Därför<br />
kräver vi som ett första steg vissa omedelbara förändringar i<br />
dagens djurhållning och lagstiftning:<br />
• Att lagstiftningen ändras så att djur ses som subjekt och<br />
inte som varor. Ett djur ska kunna vara målsägande, genom<br />
ett juridiskt ombud, när ett brott har begåtts mot honom<br />
eller henne.<br />
• Att även de vilda djur som människan utnyttjar ska omfattas<br />
<strong>av</strong> djurskyddslagen och jakt och fiske granskas <strong>av</strong><br />
offentlig djurskyddskontroll.<br />
• Att djurskyddslagens skrivning om djurs rätt <strong>till</strong> naturligt<br />
beteende <strong>till</strong>ämpas i verkligheten, <strong>till</strong> exempel genom att:<br />
<strong>–</strong> isolering <strong>av</strong> sociala djur, <strong>till</strong> exempel kalvar, <strong>av</strong> annat än<br />
veterinärmedicinska skäl förbjuds.<br />
<strong>–</strong> alla kycklingar får sex <strong>till</strong> åtta timmars sammanhängande<br />
mörker per dygn.<br />
<strong>–</strong> alla grisar får möjlighet att böka.<br />
<strong>–</strong> beteskr<strong>av</strong>et för kor ska omfatta även kalvar och tjurar.<br />
<strong>–</strong> alla djur<strong>unga</strong>r får stanna med sin mamma så länge som<br />
de i naturen är beroende <strong>av</strong> henne.<br />
<strong>–</strong> definitionen <strong>av</strong> dagsljus för fåglar ändras <strong>till</strong> att inte gälla<br />
ljus som passerat genom ett fönster.<br />
• Att djurskyddslagens skrivning om att djur ska skyddas<br />
mot onödigt lidande <strong>till</strong>ämpas i verkligheten, <strong>till</strong> exempel<br />
genom att:<br />
<strong>–</strong> alla operativa ingrepp utan bedövning på <strong>unga</strong> djur, som<br />
kastrering <strong>av</strong> smågrisar, upphör.<br />
<strong>–</strong> samhället bekostar insatser för att förbättra situationen<br />
för landets hemlösa katter, <strong>till</strong> exempel genom TNRprojekt.<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
39
Foto: Animalpix
Källor<br />
1. Farm Animal Welfare Council, hemsida: www.fawc.org.uk/freedoms.htm.<br />
Sidan besökt 2008-06-07.<br />
2. Newberry R & Swanson J, 2008. Implications of breaking mother-young<br />
social bonds. Applied Animal Beh<strong>av</strong>iour Science 110:1<strong>–</strong>2, 84<strong>–</strong>108.<br />
3. Harlow H F, 1958. The Nature of Love. American Psychologist 13,<br />
673<strong>–</strong>685.<br />
4. Chamove A S, Rosenblum L A, Harlow H F, 1973. Monkeys (Macaca<br />
Mulatta) raised only with peers. A pilot study. Animal Beh<strong>av</strong>iour 21,<br />
316<strong>–</strong>325.<br />
5. Harlow H F, Harlow M K, Dodsworth R O, Arling G L, 1966. Maternal<br />
beh<strong>av</strong>ior of rhesus monkeys deprived of mothering and peer associations in<br />
infancy. Proceedings of the American Philosophical Society 110:1, 58<strong>–</strong>66.<br />
6. Perré Y, Wauters A-M, Richard-Yris M-A, 2002. Influence of mothering on<br />
emotional and social reactivity of domestic pullets. Applied Animal Beh<strong>av</strong>iour<br />
Science 75, 133<strong>–</strong>146.<br />
7. Fält B, 1978. Differences in aggressiveness between brooded and non-brooded<br />
chicks. Applied Animal Ethology 3, 211<strong>–</strong>221.<br />
8. Brinch Riber A, Wichman A, Braastad B O, Forkman B, 2007. Effects of<br />
broody hens on perch use, ground pecking, feather pecking and cannibalism<br />
in domestic fowl (Gallus gallus domesticus). Applied Animal Beh<strong>av</strong>iour<br />
Science 106:1-3, 39<strong>–</strong>51.<br />
9. Kikusui T, 2008. A review of the beh<strong>av</strong>ioral and neurochemical consequences<br />
of early weaning in rodents. Applied Animal Beh<strong>av</strong>iour Science 110:1<strong>–</strong>2,<br />
73<strong>–</strong>83.<br />
10. Jeppesen L L, Heller K E, Dalsgaard T, 2000. Effects of early weaning and<br />
housing conditions on the development of stereotypies in farmed mink.<br />
Applied Animal Beh<strong>av</strong>iour Science 68, 85<strong>–</strong>92.<br />
11. Fraser D, 1978. Observations on the beh<strong>av</strong>ioural development of suckling<br />
and early-weaned piglets during the first six weeks after birth. Animal Beh<strong>av</strong>iour<br />
26, 22<strong>–</strong>30.<br />
12. D’Eath R, 2005. Socialising piglets before weaning improves social hierarchy<br />
formation when pigs are mixed post-weaning. Applied Animal Beh<strong>av</strong>iour<br />
Science 93, 199<strong>–</strong>211.<br />
13. Fogle B, 1993. I huvudet på en katt; kattens psykologi och beteende. Forum.<br />
14. Weary D, Jasper J, Hötzel M, 2008. Understanding weaning distress. Applied<br />
Animal Beh<strong>av</strong>iour Science 110:1<strong>–</strong>2, 24<strong>–</strong>41.<br />
15. Widowski T, Torrey S, Bench C, Gonyou H, 2008. Development of ingestive<br />
beh<strong>av</strong>iour and the relationship to belly nosing in early-weaned piglets. Applied<br />
Animal Beh<strong>av</strong>iour Science 110:1<strong>–</strong>2, 109<strong>–</strong>127.<br />
16. Lärn-Nilsson J (red), 2006. Naturbrukets husdjur, del 2. Natur och kultur.<br />
17. Jensen P, 1993. <strong>Djurens</strong> beteende och orsakerna <strong>till</strong> det. LT förlag.<br />
18. European Commission, 2001. The Welfare of Animals kept for Fur Production.<br />
Report of the Scientific Committee on Animal Health and Animal<br />
Welfare.<br />
19. Jensen P, 2001. Parental Beh<strong>av</strong>iour. I boken Social beh<strong>av</strong>iour in farm animals,<br />
ed L J Keeling & H W Gonyou. CABI Publishing.<br />
20. Donaldson T, Newberry R, Spinka M, Cloutier S, 2002. Effects of early<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
41
play experience on play beh<strong>av</strong>iour of piglets after weaning. Applied Animal<br />
Beh<strong>av</strong>iour Science 79:3, 221<strong>–</strong>231.<br />
21. Veissier I, Boissy A, Nowak R, Orgeur P, Poindron P, 1998. Ontogeny of<br />
social awareness in domestic herbivores. Applied Animal Beh<strong>av</strong>iour Science<br />
57, 233<strong>–</strong>245.<br />
22. Burghardt G, 1998. The evolutionary origins of play revisited: lessons from<br />
turtles. I boken Animal Play: Evolutionary, comparative and ecological perspectives,<br />
ed Bekoff M & Byers J A. Cambridge University Press.<br />
23. Spinka M, Newberry R & Bekoff M, 2001. Mammalian play: training for<br />
the unexpected. The Quarterly Review of Biology 76, 141<strong>–</strong>168.<br />
24. Byers J A, 1998. Biological effects of locomotor play: getting into shape, or<br />
something more specific? I boken Animal Play: Evolutionary, comparative<br />
and ecological perspectives, ed Bekoff M & Byers J A. Cambridge University<br />
Press.<br />
25. Bekoff M & Allen C, 1998. Intentional communication and social play: how<br />
and why animals negotiate and agree to play. I boken Animal Play: Evolutionary,<br />
comparative and ecological perspectives, ed Bekoff M & Byers J A.<br />
Cambridge University Press.<br />
26. Jensen M B, Vestergaard K, Krohn C 1998. Play beh<strong>av</strong>iour in dairy calves<br />
kept in pens: the effect of social contact and space allowance. Applied Animal<br />
Beh<strong>av</strong>iour Science 56, 97<strong>–</strong>108.<br />
27. Newberry R C, Wood-Gush D W M, Hall J W, 1988. Playful beh<strong>av</strong>iour of<br />
piglets. Beh<strong>av</strong>ioural Processes 17:3, 205<strong>–</strong>216.<br />
28. Vinke C, van Leeuwen J, Spruijt B M, 2005. Juvenile farmed mink (Mustela<br />
vison) with additional access to swimming water play more frequently than<br />
animals housed with a cylinder and platform, but without swimming water.<br />
Animal Welfare 14, 53<strong>–</strong>60.<br />
29. Wood-Gush D G M, Vestergaard K, 1991. The seeking of novelty and its<br />
relation to play Animal Beh<strong>av</strong>iour 42:4, 599<strong>–</strong>606.<br />
30. Harcourt R, 1991. Survivorship costs of play in the South American fur seal.<br />
Animal Beh<strong>av</strong>iour 42:3, 509<strong>–</strong>511.<br />
31. Brown S, 1998. Play as an organizing principle: clinical evidence and personal<br />
observations. I boken Animal Play: Evolutionary, comparative and ecological<br />
perspectives, ed Bekoff M & Byers J A. Cambridge University Press.<br />
32. Raussi S, Niskanen S, Veissier I, Siirvonen J, Hänninen L, Hepola H, Janhiainen<br />
L, 2008. Are long lasting social relationships significant for calves?<br />
Proceedings of the 42nd Congress of the ISAE.<br />
33. McLeman M, Mendl M, Jones B, White R, Wathes C, 2005. Discrimination<br />
of conspecifics by juvenile domestic pigs, Sus scrofa. Animal Beh<strong>av</strong>iour 70:2,<br />
451<strong>–</strong>461.<br />
34. Weidt A, Hofmann S E, König B, 2008. Not only mate choice matters: fitness<br />
consequences of social partner choice in female house mice. Animal Beh<strong>av</strong>iour<br />
75:3, 801<strong>–</strong>808.<br />
35. Kendrick K, Da Costa A P C, Leigh A E, Hinton M R, Pierce J W, 2001.<br />
Sheep don’t forget a face. Nature 414, 165<strong>–</strong>166.<br />
36. Griffiths S & Ward A, 2006. Learned recognition of conspecifics. I boken<br />
Fish cognition and beh<strong>av</strong>ior, ed. Brown C, Laland K & Krause J, Fish and<br />
aquatic resources series 11, Blackwell publishing.<br />
37. Veissier I & Le Neindre P, 1989. Weaning in calves: Its effects on social<br />
organization. Applied Animal Beh<strong>av</strong>iour Science 24:1, 43<strong>–</strong>54.<br />
38. Creel S R & Albright J L, 1988. The effects of neonatal social isolation on<br />
the beh<strong>av</strong>ior and endocrine function of Holstein calves. Applied Animal<br />
Beh<strong>av</strong>iour Science 21:4, 293<strong>–</strong>306.<br />
42 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
39. Heleski C R, Shelle A C, Nielsen B D, Zanella A J, 2002. Influence of housing<br />
on weanling horse beh<strong>av</strong>ior and subsequent welfare. Applied Animal<br />
Beh<strong>av</strong>iour Science 78:2<strong>–</strong>4, 291<strong>–</strong>302.<br />
40. Jensen P & Andersson L, 2005. Genomics meets ethology: a new route to<br />
understanding domestication, beh<strong>av</strong>iour and sustainability in animal breeding.<br />
Ambio 34, 320<strong>–</strong>324.<br />
41. Lärn-Nilsson J (red), 2005. Naturbrukets husdjur, del 1. Natur och kultur.<br />
42. Ambrosen T, 2008. Hvordan påvirkes kyllingernes velfærd når der <strong>av</strong>les for<br />
øget brystkødmængde? Föreläsning på konferens om djurskydd och livsmedelskvalitet,<br />
anordnad <strong>av</strong> Jordbruksdepartementet 2008-04-16.<br />
43. Newberry R & Swanson J, 2001. Breaking social bonds. I boken Social beh<strong>av</strong>iour<br />
in farm animals, ed L J Keeling & H W Gonyou. CABI Publishing.<br />
44. Edwards S & Broom D, 1982. Beh<strong>av</strong>ioural interactions of dairy cows<br />
with their newborn calves and the effects of parity. Animal Beh<strong>av</strong>iour 30,<br />
525<strong>–</strong>535.<br />
45. We<strong>av</strong>er T, 1998. Spotting top-notch toms. Agricultural Research, July 1998.<br />
46. S<strong>av</strong>ory C J, Maros K, Rutter S M, 1993. Assessment of Hunger in Growing<br />
Broiler Breeders in Relation to a Commercial Restricted Feeding Programme.<br />
Animal Welfare 2:2, 131<strong>–</strong>152.<br />
47. Esping T, 2007. Alla slaktar belgisk blå. ATL Lantbrukets affärstidning<br />
2007-05-03.<br />
48. Persson S, 2005. Om detta vill de inte tala; en rapport om utnyttjandet <strong>av</strong><br />
genmanipulerade djur i Sverige och lite om kloning och xenotransplantation.<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong>.<br />
49. Djurskyddsmyndighetens föreskrifter och allmänna råd om transport <strong>av</strong><br />
levande djur (DFS 2004:10, saknr L 5).<br />
50. European Food Safety Authority, 2004. Opinion of the Scientific Panel on<br />
Animal Health and Welfare on a request from the Commission related to<br />
welfare aspects of the castration of piglets.<br />
51. Marx G, Horn T, Thielebein J, Knubel B, von Borell E, 2003. Analysis of<br />
pain-related vocalization in young pigs. Journal of Sound and Vibration<br />
266:3, 687-698.<br />
52. Llamas Moya S, Boyle L, Brendan Lynch P, Arkins S, 2008. Effect of surgical<br />
castration on the beh<strong>av</strong>ioural and acute phase responses of 5-day-old piglets.<br />
Applied Animal Beh<strong>av</strong>iour Science 111:1<strong>–</strong>2, 133<strong>–</strong>145.<br />
53. Livsmedelsverket. Personligt meddelande 2007-03-07.<br />
54. Statens Jordbruksverk 2008. Animalieproduktion. Års- och månadsstatistik -<br />
2008:4. Sveriges officiella statistik, JO 48 SM 0806.<br />
55. Nisse Helldén, chefszoolog på Ölands djurpark. Personligt meddelande<br />
2008-07-25.<br />
56. Kenneth Ekvall, koordinator för brunbjörn och zoolog på Orsa Grönklitt.<br />
Universitetslektor, Institutionen för biologisk grundutbildning. Personligt<br />
meddelande 2008-07-04.<br />
57. Lycksele djurpark. Personligt meddelande 2008-07-08.<br />
58. Winberg L, 2008. Kan tvingas <strong>av</strong>liva varg<strong>unga</strong>r <strong>–</strong> Inte lätt för Nordens ark<br />
att hitta nya hem innan de blir könsmogna. Bohusläningen, 11 Juli 2008.<br />
59. Stenhammar S, Bergdahl B, 2008. Assar ska ersättas <strong>–</strong> med finare <strong>unga</strong>r.<br />
Aftonbladet Nya medier 2008-02-23.<br />
60. Linda Askelund, djuransvarig på Skansen. Personligt meddelande 2008-07-08.<br />
61. Flower F & Weary D, 2003. The effects of early separation on the dairy cow<br />
and calf. Animal Welfare 12:3, 339<strong>–</strong>348.<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
43
62. Djurskyddsmyndighetens föreskrifter och allmänna råd om djurhållning<br />
inom lantbruket m.m. (DFS 2007:5, saknr L100).<br />
63. Karlsson L, 2008. Du tjänar på att pastörisera mjölken. Husdjur nr 6<strong>–</strong>7,<br />
2008-07-25.<br />
64. Nielsen P P, 2008. Beh<strong>av</strong>iours related to milk intake in dairy calves. The effect<br />
of milk feeding and weaning methods. Doctoral thesis no 2008:11. Acta<br />
universitatis Agriculturae Sueciae.<br />
65. Krohn C C, Foldager J, Mogensen L, 1999. Long-term Effect of Colostrum<br />
Feeding Methods on Beh<strong>av</strong>iour in Female Dairy Calves. Acta Agriculturae<br />
Scandin<strong>av</strong>ica (Section A) 49:1, 57<strong>–</strong>64.<br />
66. Rajala P, Castrén H, 1995. Serum immunoglobulin concentrations and<br />
health of dairy calves in two management systems from birth to 12 weeks of<br />
age. Journal of dairy science 78:12, 2737<strong>–</strong>2744.<br />
67. KRAV, 2008. Regler för KRAV-certifierad produktion.<br />
68. Weary D M, Chua B, 2000. Effects of early separation on the dairy cow<br />
and calf 1. Separation at 6 h, 1 day and 4 days after birth. Applied Animal<br />
Beh<strong>av</strong>iour Science 69, 177<strong>–</strong>188.<br />
69. Hudson S J, Mullord M M, 1977. Investigations of maternal bonding in<br />
dairy cattle. Applied Animal Ethology 3:3, 271<strong>–</strong>276.<br />
70. Veissier I, Lamy D, Le Neindre P, 1990. Social beh<strong>av</strong>iour in domestic beef<br />
cattle when yearling calves are left with the cows for the next calving. Applied<br />
Animal Beh<strong>av</strong>iour Science 27, 193<strong>–</strong>200.<br />
71. Eder K, 2008. Tjurkalvar bra komplement. Husdjur nr 6-7, 2008-07-25.<br />
72. Sveriges pälsdjursuppfödares riksförbund, hemsida: www.spr.nu. Sidan<br />
besökt 2008-07-09.<br />
73. Malmkvist J, Gade M, Iversen Damm B, 2006. Parturient beh<strong>av</strong>iour in farmed<br />
mink (Mustela vison) in relation to early kit mortality. Applied Animal<br />
Beh<strong>av</strong>iour Science, doi:10.1016/j.applanim.2006.09.018.<br />
74. Gerell R, 1972. Mink; en artmonografi. Bonniers naturböcker.<br />
75. Svenska Jägareförbundet, hemsida: http://www.jagareforbundet.se/akila/default.asp?pageid=13821.<br />
Sidan besökt 2008-07-09.<br />
76. Svenska Jägareförbundet, hemsida: http://www.jagareforbundet.se/viltvetande/artpresentation/algpopulation.asp<br />
Sidan besökt 2008-07-09.<br />
77. Kindberg J, Holmqvist N, Bergqvist G. Årsrapport Viltövervakningen. Viltforum<br />
# 2/2008. Svenska Jägareförbundet, Jakt och fauna.<br />
78. Jaktförordning (1987:905).<br />
79. Svenska Jägareförbundet, hemsida: http://www.jagareforbundet.se/jakttider/<br />
arsunge<strong>av</strong>vildsv/default.asp. Sidan besökt 2008-07-09.<br />
80. Bengtsson G, Jensen P-E, Karlsson B, Meirik M, Mörner T, Wirdheim A.<br />
2004. Viltet, Nya Jägarskolan. Svenska Jägareförbundets kursbok för jägarutbildningen.<br />
Jägareförlaget.<br />
81. European Commission, 2000. The Welfare of Chickens Kept for Meat Production<br />
(Broilers). Report of the Scientific Committee on Animal Health and<br />
Animal Welfare.<br />
82. Li T, Troilo D, Glasser A, Howland H, 1995. Constant light produces<br />
severe corneal flattening and hyperopia in chickens. Vision Research 35:9,<br />
1203<strong>–</strong>1209.<br />
83. Prescott N B, Wathes C M, 1999. Reflective properties of domestic fowl<br />
(Gallus g. domesticus), the fabric of their housing and the characteristics of<br />
the light environment in environmentally controlled poultry houses. British<br />
Poultry Science 40, 185-193.<br />
44 <strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong> <strong>–</strong> <strong>En</strong> <strong>beskrivning</strong> <strong>av</strong> <strong>unga</strong> djurs livsvillkor i Sverige
84. Djurskyddsförordningen (SFS 1988:539).<br />
85. Maddocks S, Cuthill I, Goldsmith A, Sherwin C, 2001. Beh<strong>av</strong>ioural and physiological<br />
effects of absence of ultr<strong>av</strong>iolet w<strong>av</strong>elengths for domestic chicks.<br />
Animal Beh<strong>av</strong>iour 62:5, 1013<strong>–</strong>1019.<br />
86. Djurskyddsmyndighetens föreskrifter och allmänna råd om hästhållning<br />
(DFS 2007:6, saknr L 101).<br />
87. Planck C, Rundgren M, 2005. Hästens näringsbehov och utfodring. Natur<br />
och Kultur/Fakta etc.<br />
88. Waters A J, Nicol C J, French N P, 2002. Factors influencing the development<br />
of stereotypic and redirected beh<strong>av</strong>iours in young horses: findings of a<br />
four year prospective epidemiological study. Equine Veterinary Journal. 34,<br />
572<strong>–</strong>579.<br />
89. Waran N, Clarke N, Farnworth M, 2008. The effects of weaning on the<br />
domestic horse (Equus caballus). Applied animal beh<strong>av</strong>iour science. 110,<br />
42<strong>–</strong>57.<br />
90. Henry S, Richard-Yris M A, Hausberger M, 2006. Influence of various early<br />
human-foal interferences on subsequent human-foal relationship. Developmental<br />
Psychobiology 48, 712<strong>–</strong>718.<br />
91. Berglund S, 2006. Vägen <strong>till</strong> vinnarcirkeln; Tr<strong>av</strong>hästen och dess människor<br />
mellan sport och spel. Gidlunds förlag, sid 91.<br />
92. Djurskyddet Sverige, hemsida: www.djurskyddet.se. Sidan besökt 2008-06-<br />
25.<br />
93. Nutter F, 2005. Evaluation of a Trap-Neuter-Return Management Program<br />
for Feral Cat Colonies. PhD Dissertation, North Carolina State University.<br />
94. Council of Europe, 1987. European convention for the protection of pet<br />
animals. Strasbourg, 13.XI.1987. European Treaty Series 125.<br />
95. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om hållande <strong>av</strong> hund<br />
och katt (SJVFS 2008:5, Saknr L 102).<br />
96. Robertson, S 2007. A review of feral cat control, Journal of Feline Medicine<br />
and Surgery, doi:10.1016/j.jfms.2007.08.003.<br />
97. Natoli E, Maragliano L, Cariola G, Faini A, Bonanni R, Cafazzo S, Fantini<br />
C, 2006. Management of feral domestic cats in the urban environment of<br />
Rome (Italy). Preventive Veterinary Medicine 77, 180<strong>–</strong>185.<br />
98. Kattens Vaern, hemsida: www.kattens-vaern.dk. Sidan besökt 2008-07-09.<br />
99. TNR-metoden, hemsida: www.tnr-metoden.se. Sidan besökt 2008-07-09.<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
45
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong> bildades 1882 och är idag Sveriges största djurrättsorganisation<br />
med omkring 36 000 medlemmar. Vi är<br />
partipolitiskt fristående och arbetar med opinionsbildning<br />
för ett samhälle som inte förtrycker djur.<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong> anser att djur ska respekteras som individer<br />
med egna intressen. Djur är levande, kännande varelser <strong>–</strong> inte<br />
saker som människan kan utnyttja. Det är oacceptabelt att<br />
människan kränker djurs rätt <strong>till</strong> ett naturligt liv. Huvudområdena<br />
för vårt arbete är djurförsök, livsmedelsindustrin,<br />
pälsindustrin och konsumentfrågor/veganism.<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong> är helt beroende <strong>av</strong> frivilliga bidrag. Därför är<br />
vi mycket tacksamma om du stödjer oss. Varje ny medlem och<br />
varje ny gåva för oss ett steg närmare ett djurrättssamhälle.<br />
www.djurensratt.se<br />
Tel: 08-555 914 00<br />
Plusgiro: 90 10 87-7<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
47
<strong>Välkommen</strong> <strong>till</strong> <strong>världen</strong><br />
Den här rapporten beskriver de förhållanden som <strong>unga</strong> djur möter när<br />
de kommer <strong>till</strong> <strong>världen</strong>. De djur som föds upp <strong>av</strong> människor hålls för<br />
olika syften, vilket ger dem helt olika förutsättningar. Många gånger<br />
är verkligheten grym. Kalvar <strong>till</strong> mjölkkor tas från sin mamma direkt<br />
efter födseln, tuppkycklingar mals ner i en köttkvarn när de är ett<br />
dygn gamla och griskultingar får sina testiklar bortskurna helt utan<br />
bedövning.<br />
Livsvillkoren för <strong>unga</strong> djur i livsmedelsindustrin, inom jakten, på<br />
djurparker och för vissa sällskaps- och tävlingsdjur beskrivs. Avslutningsvis<br />
föreslås en barnkonvention som gäller djurens <strong>unga</strong>r och<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong>s kr<strong>av</strong> på lagändringar presenteras.<br />
<strong>Djurens</strong> <strong>Rätt</strong><br />
Box 2005<br />
125 02 Älvsjö<br />
www.djurensratt.se<br />
info@djurensratt.se<br />
08 - 555 914 00<br />
ISBN 978-91-88786-74-6