Nya markeringar.pdf - Chalmers Studentkår
Nya markeringar.pdf - Chalmers Studentkår
Nya markeringar.pdf - Chalmers Studentkår
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Åsiktsprogram
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
1 Inledning............................................................................................................................................... 5<br />
2 Utbildningens mål och strategier ........................................................................................................... 5<br />
2.1 Målsättning .................................................................................................................................... 5<br />
2.1.1 Mål för <strong>Chalmers</strong> utbildningar ................................................................................................ 5<br />
2.2 Examen .......................................................................................................................................... 6<br />
3.1 Utvärdering och uppföljning .......................................................................................................... 7<br />
3.2 Kvalitetssäkringssystem................................................................................................................... 7<br />
3.2.1 Kursvärdering ......................................................................................................................... 8<br />
4 Utbildningens form ............................................................................................................................. 10<br />
4.1 Undervisningsformer .................................................................................................................... 10<br />
4.1.1 Val av undervisningsformer ................................................................................................... 10<br />
4.1.2 Föreläsningar och övningar.................................................................................................... 11<br />
4.1.3 Övriga undervisningsformer .................................................................................................. 11<br />
4.2 Examination................................................................................................................................. 12<br />
4.2.1 Skriftlig tentamen.................................................................................................................. 12<br />
4.2.2 Examensarbete....................................................................................................................... 13<br />
4.2.3 Betyg. ................................................................................................................................... 14<br />
4.3 Kursmaterial................................................................................................................................. 14<br />
4.4 Avgiftsfri utbildning .................................................................................................................... 14<br />
4.5 Övriga utbildningsmoment.......................................................................................................... 15<br />
4.5.1 Breddande utbildningsmoment.............................................................................................. 15<br />
4.5.2 Fortbildning ......................................................................................................................... 15<br />
4.5.3 Sommarutbildning ............................................................................................................... 16<br />
4.6 Språk i undervisningen ................................................................................................................. 16<br />
4.7 Planering och information ............................................................................................................ 17<br />
4.7.1 Utbildningens planering ....................................................................................................... 17<br />
4.7.2 Kursinformation.................................................................................................................... 17<br />
4.7.3 Information om kursval........................................................................................................ 19<br />
4.7.4 Information om utlandsstudier ............................................................................................. 19<br />
4.7.5 Information till utbytesstudenter ........................................................................................... 19<br />
5. Personal.............................................................................................................................................. 21<br />
5.1 Högskolans ansvar för studiesociala frågor .................................................................................... 21<br />
5.2 Studievägledning .......................................................................................................................... 21<br />
5.3 Kurator och präst.......................................................................................................................... 22<br />
5.4 Lärare ........................................................................................................................................... 22<br />
5.5 Tjänstetillsättning......................................................................................................................... 23<br />
6. Rekrytering/Antagning ....................................................................................................................... 24<br />
6.1 Mångfald...................................................................................................................................... 24<br />
6.2 Utbildningsaspekt......................................................................................................................... 24<br />
Sidan 2 av 56
Sidan 3 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
6.2.1 Rekrytering............................................................................................................................ 24<br />
6.2.2 Antagning av studenter.......................................................................................................... 25<br />
7.1 Mål och Vision............................................................................................................................. 26<br />
7.2 Högskolan .................................................................................................................................... 26<br />
7.3 Studenterna .................................................................................................................................. 27<br />
7.4 Sexuella trakasserier ...................................................................................................................... 27<br />
7.5 Mångfald...................................................................................................................................... 28<br />
7.5.1 Social bakgrund..................................................................................................................... 28<br />
7.5.2 Etnisk tillhörighet och religion .............................................................................................. 29<br />
7.6 Sexuellt likaberättigande ............................................................................................................... 29<br />
7.7 Funktionsnedsättning ................................................................................................................... 30<br />
7.7.1 Studier................................................................................................................................... 30<br />
7.7.2 Lokaler .................................................................................................................................. 31<br />
7.7.3 Information........................................................................................................................... 31<br />
8 Studie- och arbetsmiljö........................................................................................................................ 32<br />
8.1 Studerandearbetsmiljöombud ....................................................................................................... 32<br />
8.2 Fysisk studie- och arbetsmiljö ....................................................................................................... 32<br />
8.2.1 Dator-, rit- och laborationssalar ............................................................................................. 33<br />
8.2.2 Kontorsarbetsplatser .............................................................................................................. 33<br />
Studieplatser................................................................................................................................... 34<br />
8.3 Psykosocial studie- och arbetsmiljö ............................................................................................... 34<br />
8.4 Studentlokaler .............................................................................................................................. 35<br />
8.5 Föreningslokaler ........................................................................................................................... 35<br />
9 Studieekonomi .................................................................................................................................... 37<br />
9.1 Studiemedel.................................................................................................................................. 37<br />
9.1.1 Bidrag och lån ....................................................................................................................... 37<br />
9.1.2 Utlandsstudier ....................................................................................................................... 38<br />
9.1.3 Meritprövning ....................................................................................................................... 38<br />
9.1. Återbetalning........................................................................................................................... 39<br />
9.1.5 Studentinflytande .................................................................................................................. 40<br />
9.2 Reserabatter.................................................................................................................................. 40<br />
9.3 Bostadsbidrag ............................................................................................................................... 40<br />
10 Trygghet och hälsa............................................................................................................................. 41<br />
10.1 Sjukdom..................................................................................................................................... 41<br />
10.2 Skador i samband med studier.................................................................................................... 41<br />
10.3 Föräldraskap............................................................................................................................... 41<br />
10.4 Socialt bistånd ............................................................................................................................ 42<br />
10.5 Arbetslöshet................................................................................................................................ 42<br />
10.6 Pensioner.................................................................................................................................... 42
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
10.7 Studerandehälsovård................................................................................................................... 43<br />
10.7.1 Högskolans ansvar ............................................................................................................... 43<br />
10.7.2 Missbruk ............................................................................................................................. 44<br />
11 Bostäder ............................................................................................................................................ 45<br />
11.1 Allmänt ...................................................................................................................................... 45<br />
11.2 Statens och kommunens ansvar .................................................................................................. 45<br />
11.3 Bostäder för gäststudenter........................................................................................................... 46<br />
11.4 Bostäder för funktionshindrade studenter ................................................................................... 46<br />
11.5 Skydd och säkerhet..................................................................................................................... 47<br />
12 Rättssäkerhet ..................................................................................................................................... 48<br />
12.1 Regelverk.................................................................................................................................... 48<br />
12.2 Studerandeombudsmän ............................................................................................................. 48<br />
12.3 Disciplinnämnd......................................................................................................................... 48<br />
12.2.1 Avskiljande .......................................................................................................................... 49<br />
12.3 Överklagande Överklagandenämnd ............................................................................................ 49<br />
12.3.1 Hantering av överklagningsbara frågor................................................................................. 49<br />
12.2.3.1 Överklagande av disciplindärenden................................................................................... 49<br />
12.4 Personalansvarsnämnd................................................................................................................ 50<br />
13 Första året på <strong>Chalmers</strong> ..................................................................................................................... 51<br />
13.1 Studiestart .................................................................................................................................. 51<br />
13.2 Mottagningsverksamhet.............................................................................................................. 51<br />
13.3 Socialt engagemang..................................................................................................................... 52<br />
14 Arbetslivs-/arbetsmarknadsrelateradefrågor ........................................................................................ 53<br />
14.1 Arbetslivsintegrerat lärande (AiL)................................................................................................ 53<br />
14.2 Uppföljning av gamla chalmerister/Alumnikontakter.................................................................. 54<br />
14.3 Externfinansiering....................................................................................................................... 54<br />
15 Miljö och Hållbarutveckling.............................................................................................................. 55<br />
15.1 Inköp.......................................................................................................................................... 55<br />
15.2 Resor och transporter.................................................................................................................. 55<br />
15.3 Avfallshantering och återvinning................................................................................................. 55<br />
15.4 Energianvändning....................................................................................................................... 55<br />
15.5 Studiemiljö och Campus ............................................................................................................ 56<br />
15.6 Information kring miljö och hållbarutveckling............................................................................ 56<br />
Sidan 4 av 56
1 Inledning<br />
Sidan 5 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
<strong>Chalmers</strong> studentkårs åsiktsprogram fastslår de studiepolitiska ställningstaganden <strong>Studentkår</strong>en gör.<br />
Åsiktsprogrammet skall användas av <strong>Studentkår</strong>ens medlemmar för att få insikt i de frågor <strong>Chalmers</strong><br />
<strong>Studentkår</strong> arbetar med. För definitioner av olika begrepp hänvisas till dokumentet <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong>s<br />
definitioner.<br />
2 Utbildningens mål och strategier<br />
För att driva en god utbildning med högsta möjliga kvalitet krävs att man arbetar efter väl definierade mål<br />
och strategier.<br />
2.1 Målsättning<br />
Vid planering och utformning av utbildningen måste man ha klargjort de mål som skall uppnås. En bra<br />
målbeskrivning är ett stöd vid såväl uppläggning, genomförande som vid värdering av utbildningen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> tycker det är självklart att högskolans övergripande vision och strategier visar mål för<br />
utbildningen som skall uppfyllas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att en chalmersutbildning skall hålla högsta internationella kvalitet och genomföras på ett<br />
effektivt och givande sätt.<br />
Att Att en chalmersutbildning skall ge den examinerade kunskapsmässiga och långvariga<br />
förutsättningar att svara för utveckling och utnyttjande av internationellt konkurrenskraftig<br />
teknik.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall profilera sig som en tekniskt framstående och internationell högskola.<br />
2.1.1 Mål för <strong>Chalmers</strong> utbildningar<br />
Målet för varje kursmoment skall vara så tydligt att man enkelt kan koppla det till<br />
utbildningsprogrammens operativa mål för grundutbildningen samt högskolans vision och strategier<br />
Utbildningsprogrammens innehåll skall genomföras med en flexibilitet som tillfredsställer varierande<br />
intresseinriktningar hos breda studentgrupper. Tonvikten i undervisningen skall läggas på helhetssyn och<br />
förståelse som grund för fortsatta studier och yrkesverksamhet.<br />
Undervisningens innehåll skall ha förankring i högskolans vetenskapliga verksamhet. Förutsättningarna för<br />
internationellt utbyte för såväl studenter som lärare skall ökas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utbildningar skall hållas uppdaterade med de senaste rönen inom forskning.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utbildningar skall ge studenten kunskaper inom sitt eget ämnesområde så att<br />
denne kan tillgodogöra sig internationell vetenskaplig litteratur.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utbildningar skall ge studenten kunskaper, attityder, vanor samt ett sådant<br />
förhållningssätt till kunskap och inlärning, som ger förutsättningar för ett livslångt lärande.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utbildningar skall lära studenten att kritiskt granska fakta och ge studenten<br />
förmåga att betrakta problem från många olika perspektiv.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utbildningar skall genom nära kontakt med näringslivet förbereda studenterna<br />
för sin framtida karriär.<br />
Att Att handläggningstiden för dispensärenden i en antagnings- eller examensfråga ej överstiger 1<br />
vecka.<br />
2.2 Examen<br />
På <strong>Chalmers</strong> examineras arkitekter, civilingenjörer, högskoleingenjörer, kandidater, mastrar, magistrar,<br />
sjöingenjörer och sjökaptener. Alla dessa kommer att arbeta på en internationell marknad och det är då<br />
viktigt att utbildningarna är anpassade för detta. Examenstitlarna är väldigt viktiga eftersom de är beviset<br />
på utförd utbildning. Det är också viktigt att examenstitlarna kan översättas till andra språk så att inte<br />
svenska studenter utestängs från den internationella marknaden.<br />
Enligt förvaltningslagen (7 § 1986:223) skall ett ärende, där någon enskild är part, handläggas så enkelt,<br />
snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Exempel på när detta äger rum på <strong>Chalmers</strong><br />
är vid ansökan om examen eller dispenser av olika slag. För studenterna är det av största vikt att denna<br />
behandling sker utan fördröjningar.<br />
Handläggningstiden för examensbevis beräknas från den tid då ansökan om examen görs och då alla<br />
examensfordringar är uppfyllda. Det är studentens eget ansvar att se till att dessa uppfylls innan ansökan<br />
inlämnas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver:<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> värnar om de olika examinas särart och status i samhället.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> underlättar för studenternas mobilitet genom att utfärda diploma supplement<br />
samt översatta examensbevis.<br />
Att Att handläggningstiderna för utfärdande av examensbevis inte överstiger 4 veckor.<br />
Sidan 6 av 56
3 Kvalitet i utbildningen<br />
Sidan 7 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Kvalitet är en ständigt pågående process. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> anser att processen innebär uppfyllande av<br />
mål från <strong>Chalmers</strong> olika delar; studenter, lärare och administration. Även de förväntningar som grund-<br />
och gymnasieskolan har på <strong>Chalmers</strong> utbildning är viktiga ur kvalitetssynpunkt, exempelvis<br />
förkunskapskrav och rekrytering. Viktigt vid skapandet av kvalitetsmål är också de krav och förväntningar<br />
som möter studenten efter avlagd examen.<br />
3.1 Utvärdering och uppföljning<br />
Som studentkår är det viktigt att hålla en ständig dialog med högskolan i ämnet. Det är viktigt att de<br />
satsningar som görs på kvalité och pedagogik får genomslagskraft.<br />
Det är inte bara enskilda kurser som skall utvärderas. En mängd omkringliggande faktorer har också<br />
betydelse för utbildningarnas kvalitet. Därför är det viktigt att hela utbildningsprogram utvärderas. För att<br />
en sådan utvärdering skall vara relevant måste studenter ha en central roll i utvärderingsprocessen.<br />
Uppföljning och utvärdering måste utformas så att båda könens åsikter kommer fram och beaktas.<br />
Resultaten av utvärderingarna måste vara offentliga så att de kan diskuteras.<br />
För att nå kunskapsmålen för utbildningsprogrammen måste kurserna leda fram till en hög kunskapsnivå,<br />
vara väl genomtänkta samt vila på vetenskaplig grund.<br />
Ledningen har en mycket viktig roll i att markera vikten av förbättringsarbete och ge verkliga incitament<br />
att arbeta med kvalitetssäkring till de enskilda medarbetarna. Två av dessa incitament är resurstilldelning<br />
och lönesystem baserade på pedagogisk meritering.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> har en väl utarbetad modell för kvalitetsarbete och utveckling.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utformar ekonomiska incitament för att främja och följa upp kvalitén och<br />
pedagogiken i utbildningen.<br />
Att Att studenterna ses som en naturlig del i denna modell, men att högskolan har det yttersta<br />
ansvaret för dess genomförande.<br />
3.2 Kvalitetssäkringssystem<br />
Ett fungerande kvalitetssäkringssystem bygger på att alla i verksamheten känner delaktighet och vet hur<br />
systemet fungerar. Kvalitetssäkring består av kartläggning, utvärdering samt uppföljning. För att säkra<br />
kvaliteten på grundutbildningen kartläggs undervisningen internt med hjälp av kursenkäter, eller annan<br />
grund för kursvärdering. Därefter hålls kursnämnd och uppföljning av programansvarig eller i<br />
programrådet. Uppföljningen skall kontrollera hur målen i undervisningen uppfylls och hålla utbildningen<br />
aktuell, samt vara en källa till utveckling, förnyelse och förbättring. Givetvis skall kursnämnden ligga som<br />
grund när man diskuterar nästa års överenskommelser.<br />
Det är dessutom nödvändigt att delta i både nationella och internationella utvärderingar, så att<br />
grundutbildningen vid <strong>Chalmers</strong> inte hamnar på efterkälken jämfört med övriga Sverige och världen.<br />
Ett viktigt led i kavalitetssäkringen är systematisk uppföjning av alumner och deras anställningsbarhet.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det bildas en enhetlig och tydlig kvalitetssäkringsstruktur på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> arbetar för att alla skall känna sig delaktiga i kvalitetsarbetet.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> följer upp sina alumner och deras anställningsbarhet.<br />
Att Att samtliga utbildningar på <strong>Chalmers</strong> skall utvärderas minst vart sjätte år.<br />
3.2.1 Kursvärdering<br />
Kursvärderingen skall ske i samarbete mellan kursgivande grupp, examinator, lärare, projektledare,<br />
laborationshandledare, assistenter och studenterna (även internationella studenter). Kursvärdering skall<br />
inte ses som studenternas möjlighet att kritisera föreläsarens person, utan som ett tillfälle att ge hela den<br />
kursgivande gruppen feedback på dess arbete.<br />
I en kursvärdering skall de i kursen inblandade (studenter, lärare m.fl.) ge åsikter om kursen, lärarnas<br />
pedagogiska skicklighet och studenterna. Därpå följer en kursnämnd. För att ge större vikt åt<br />
kursnämnden skall programansvarige tillsammans med examinator åläggas att ansvara för att kursnämnd<br />
hålls. Ansvaret för kursvärderingen som helhet ligger hos högskolan genom programansvarige eller<br />
masterprogramkoordinatorn. Vid kursnämnd skall en sammanställning av studenternas åsikter diskuteras.<br />
En sammanfattning av kursnämndsprotokollet och eventuella åtgärder framkomna av kursvärderingen<br />
skall publiceras i kursportalen och i <strong>Chalmers</strong> dokumenthanteringssystem.<br />
Det är av yttersta vikt att man följer upp de resultat kursvärderingen ger. All kursgivande personal måste<br />
vara delaktig i det arbete som då vidtar, och vara lyhörda för den feedback som ges. Det är också viktigt att<br />
förändringsarbetet har kontinuitet och dokumenteras på ett tillförlitligt sätt. 3.2.2 Kursnämnder<br />
Högskolan skall ansvara för att regler för kursnämndens utformning, hållande samt uppföljning är<br />
uppdaterade.<br />
Vid samtliga utbildningar på <strong>Chalmers</strong> skall kursnämnder hållas , även på masterprogrammen. Det är av<br />
särskild vikt att högskolan bereder möjlighet för studenter vid programmen att delta i<br />
utbildningsbevakningen.<br />
Kursnämnderna skall protokollföras och godkännas av både examinator och student. De utlovade<br />
förbättringarna skall följas upp av alla inblandade parter inklusive utbildningsprogrammets programråd<br />
eller motsvarande instans. Det bör ligga i varje individs intresse att ständigt förbättra verksamheten<br />
samtidigt som man inte bör förändra saker för fröändandets skull.<br />
Kursnämndens viktigaste roll är att konstruktivt diskutera den kritik kursen fått. Diskussionerna ska leda<br />
fram till åtgärder som förbättrar kursen till nästa årskurs.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att examinator tillsammans med programansvarige ser till att kursnämnd hålls efter det att<br />
kursvärderingen utförts.<br />
Att Att samtliga utbildningar på <strong>Chalmers</strong> skall utvärderas.<br />
Att Att utlovade förbättringar skall genomföras och följas upp.<br />
Det åligger den kursgivande gruppen att vidta de åtgärder som examinator genom sitt godkännande av<br />
kursnämndsprotokollet åtagit sig. Om så inte sker är det utbildningsprogrammets ledning uppgift att följa<br />
upp kursen och ta kontakt med examinator. Det är också naturligt att resultatet från utvärdering och<br />
kursnämnd ligger till grund för den överenskommelse som fattas mellan programansvarig och kursgivande<br />
institution varje år.<br />
Varje examinator skall också presentera tidigare års åsikter och vilken uppföljning som dessa lett till på<br />
första kurstillfället.<br />
Sidan 8 av 56
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Sidan 9 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Att Att protokoll eller sammanfattning av kursnämnden publiceras i kursportalen och i <strong>Chalmers</strong><br />
dokumenthanteringssystem..<br />
Att Att protokollet ligger till grund för nästkommande års kursbeställning.<br />
Att Att Att examinatorn presenterar uppföljningen vid första föreläsningen efterföljande år.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
4 Utbildningens form<br />
En viktig del för att nå god utbildningskvalitet är att formerna för utbildningen är bra och genomtänkta.<br />
4.1 Undervisningsformer<br />
Upplägget av undervisning samt val av undervisningsform måste göras med studenternas olika behov i<br />
fokus, vilket förutsätter en stor valfrihet.<br />
Undervisningsformen inom ett utbildningsprogram måste vara varierad, uppmuntra till innovativt<br />
tänkande och anpassad till kursernas innehåll. Olika former av undervisning skall förekomma i alla<br />
årskurser, även på utbildningsprogram med stora klasser.<br />
Ett fortsatt utvecklande av nya undervisningsformer ses positivt och ska alltid stödjas av högskolan.<br />
Exempel på undervisningsformer är undervisning som förmedlar kunskap (föreläsningar och seminarier)<br />
och undervisning där man får använda den förmedlade kunskapen (övningar, laborationer,<br />
projektarbeten).<br />
Det är viktigt att den kunskap som förmedlas till studenten under föreläsningarna senare också används<br />
vid laborationer, övningar och praktikfall.<br />
Närvaro skall vara frivillig på övningar och föreläsningar. Endast undervisning av sådan karaktär att<br />
frivillig närvaro är omöjlig får göras obligatorisk. För obligatoriska kursmoment skall inte någon avgift<br />
krävas av deltagarna. Obligatoriska moment, så som laborationer, i kurser skall ge en del av den totala<br />
kurspoängen och om godkända skall momentet ej behöva göras om. För att möjliggöra för studenterna att<br />
följa sin studieplan bör ett uppsamlingstillfälle ges där studenterna kan avsluta de obligatoriska moment<br />
som hänger efter i den berörda kursen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att utbildningen erbjuder en stor variation av undervisningsformer på alla nivåer<br />
Att Att Att alla obligatoriska kursmoment skall vara helt kostnadsfria<br />
Att Att Att obligatoriska moment skall ge del av de totala högskolepoängen på kursen.<br />
Att Att närvaro på övningar och föreläsningar skall vara frivillig<br />
4.1.1 Val av undervisningsformer<br />
Samarbete mellan olika ämnesområden och institutioner skall vara ett krav. Detta för att dålig<br />
kommunikation mellan lärare som undervisar parallellt kan innebära krockar mellan obligatoriska moment<br />
eller orimligt tung arbetsbelastning under delar av läsperioden. Parallella kursmoment bör även integreras.<br />
Lika viktig är kontakten mellan lärare i grundkurser och de i påbyggnadskurser, för att förmedla det<br />
studenterna tillgodogjort sig. Det är viktigt att lärare integrerar de kunskaper studenterna redan<br />
tillgodogjort sig och de kunskaper de kommer att få från senare kurser. Allt detta för att alla kurser senare<br />
skall leda till uppfyllandet av programmets mål.<br />
En dialog mellan kursansvariga kommer att medföra en tydligare koppling mellan kurserna och en<br />
möjlighet för studenten att se den röda tråden i utbildningen.<br />
Undervisning skall karaktäriseras av pedagogisk skicklighet och engagemang hos lärare, integration mellan<br />
teori och tillämpning, små undervisningsgrupper samt ha forsknings- och näringslivsanknytning.<br />
Informationssökning är ett viktigt moment i undervisningen. Studenten måste under utbildningen tränas i<br />
att självständigt söka och använda information.<br />
Sidan 10 av 56
Sidan 11 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Det skall alltid finnas tillräckligt med tid för självstudier. Därför får den schemalagda undervisningen<br />
aldrig vara så omfattande att studenterna inte hinner med de självstudier som krävs för att följa<br />
undervisningen. Dessutom måste tid finnas för sociala aktiviteter.<br />
Det är viktigt att även all undervisning på <strong>Chalmers</strong> är präglad av genus och mångfald.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att all undervisning skall präglas av kommunikation, pedagogik, verklighetsanknytning,<br />
samarbete och engagemang från såväl lärare som studenter.<br />
Att Att det skall finnas tid för självstudier och sociala aktiviteter.<br />
4.1.2 Föreläsningar och övningar<br />
Den absolut vanligaste formen av undervisning är föreläsningar och därför ställer <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong><br />
följande minimikrav:<br />
Alla studenter registrerade på kursen skall beredas plats vid samtliga föreläsningar och övningar<br />
Föreläsaren skall presentera kunskapen anpassat efter studenternas förkunskaper och kursens mål. Därför<br />
skall föreläsningarna inte enbart förmedla innehåll från läroböcker, utan de skall exemplifiera och förklara<br />
teorier med hjälp av verklighetsanknutna problem.<br />
Föreläsaren skall respektera start- och sluttid för föreläsningen samt tider för paus.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att föreläsningarna anpassas efter studenternas förkunskaper<br />
4.1.3 Övriga undervisningsformer<br />
Självständiga uppsatser, grupparbeten, konstruktionsövningar, laborationer, tvärvetenskapliga arbeten och<br />
projektarbeten skall i stor utsträckning ingå i utbildningen.<br />
Förmågan att kommunicera med andra yrkesgrupper är viktig. Studenten måste kunna formulera och<br />
beskriva ett arbete som gjorts i form av en rapport. Även förmåga att genomföra en muntlig presentation<br />
och redovisa ett arbete inför en grupp är ett nödvändigt krav på en chalmerist, likaså skall kritik erhållas på<br />
den genomförda presentationen.<br />
Projekt skall innehålla en väl definierad uppgift med verklighetsanknytning och handledaren skall vara<br />
kunnig i ämnet och intresserad av projektarbetsformen. Det är viktigt att den arbetsbörda som ett<br />
delmoment medför motsvarar antalet kurspoäng för delmomentet. Samt att en tydlig fördelning över dessa<br />
klargörs för studenten och hur dessa ligger till grund för betygsbedömningen. Alla rapporter och andra<br />
avhandlingar skall språkgranskas.Laborationer och tillämpningar skall på ett naturligt sätt knytas till övrig<br />
undervisning. Redovisning av laborationer, både muntligt och skriftligt, skall i betydande grad ingå som<br />
ett led i utbildningen och examinationen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att läraren skall ge studenterna utförlig feedback och en möjlighet att förstå<br />
bedömningskriterier
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att alla rapporter och avhandlingar språkgranskas<br />
4.2 Examination<br />
Det är viktigt att examinationsformerna väl avspeglar kursinnehållet och de kunskapsmål som finns<br />
uppställda för kursen. Examinationen skall kunna ses som ett led i inlärningsprocessen då studenten får<br />
tillfälle att tillämpa sina kunskaper inom ämnet.<br />
Det finns många olika sätt att examinera studenter. Dessa examinationsformer skall så långt det är möjligt<br />
kunna tillämpas anonymt, för att minska möjligheten för diskriminering av vissa studenter.<br />
Examinationsformen påverkar hur studenten lägger upp sina studier. Därför efterlyses mer varierade<br />
examinationsformer som kan ge en minst lika god bild av studenternas kunskaper och färdigheter som<br />
skriftlig tentamen. Det skall dock alltid vara kursens mål och innehåll som skall styra valet av<br />
examinationsform och hänsyn till kursens längd skall också tas. På högskolan i allmänhet finns höga krav<br />
på att studenten skall prestera bra vid tentamenstillfällen. För att minska risken att studenten känner av<br />
dessa krav i för stor utsträckning (stress m.m.), ska all examination kunna göras om i betygshöjande syfte<br />
även om teknologen en gång blivit godkänd, så kallad plussning.<br />
Vid större projekt som examinationsform bör tydliga betygskrav samt uppdelning över procent som<br />
motsvarande del (dagbok, opponering, rapport m.m.) står för i arbetet finnas precis som för projektkurser.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det är kunskap och förståelse och inte detaljer som skall prövas vid examination.<br />
Att Att all examination skall vara inrapporterad till LADOK inom 21 kalenderdagar.<br />
Att Att alla kurser skall vara inrapporterade till LADOK inom 21 kalenderdagar efter att sista<br />
obligatoriska moment slutförts.<br />
Att Att all examination skall täcka kursens innehåll.<br />
Att Att all examination uppfylla för kursen uppsatta mål.<br />
Att Att all examination vara relevant med avseende på kursens omfattning, svårighetsgrad och<br />
längd.<br />
Att Att all examination vara av jämn svårighetsgrad mellan ordinarie tenta och omtentor.<br />
Att Att all examination skall bedömas konsekvent.<br />
Att Att Att all examination så långt det är möjligt skall kunna göras anonymt.<br />
Att Att all examination kunna göras om i betygshöjande syfte även om teknologen en gång blivit<br />
godkänd, så kallad plussning.<br />
Att Att alla studenter ska ha rätt att göra om examinationsmoment tills man blir godkänd.<br />
4.2.1 Skriftlig tentamen.<br />
Vid examinationstillfällen där tentamen är utformad så att studenterna skall ge uppsatsliknande svar bör<br />
de ges möjligheten att skriva dessa på en dator. .<br />
Resultatbedömning av all examination skall motiveras. Förslag till lösningar och de rätta svaren skall finnas<br />
tillgängliga även efter visningstillfället. Visning av tentamensrättning skall ske vid minst två tillfällen, varav<br />
Sidan 12 av 56
Sidan 13 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
minst ett inom tio dagar efter det att resultatet anslagits, och minst ett under följande läsperiod. Då skall<br />
det ges tillfälle att ställa frågor och ifrågasätta rättningen. . Då särskilda skäl föreligger skall snabbrättning<br />
kunna begäras.<br />
Studentens egna tentor och rapporter, eller kopior av dessa, skall finnas tillgängliga för studenten. Det<br />
skall också vara enkelt att få lösningarna till föregående års tentor. Alla dessa dokument lyder under<br />
offentlighetsprincipen och bör göras tillgängliga på nätet t.ex. genom kurshemsidan.<br />
Tentamen skall inte vara utformad så att valet av hjälpmedel spelar roll. Det är examinatorns ansvar att<br />
tentamen premierar förståelse och insikt i ämnet snarare än färdigheter i att utnyttja hjälpmedel.<br />
Tentamen ska vara utformad så att de hjälpmedel som tillåts ska under lätta för studenten att få förståelse<br />
och insikt i ämnet snarare än färdigheter i att utnyttja hjälpmedel.<br />
Moment som ger extrapoäng på tentamen skall vara rättade och resultatet meddelat studenten innan<br />
tentamina. Dessa poäng bör följa studenten vid minst två tillfällen då denne tentar kursen och skall inte<br />
öronmärkas enbart för plussning utan skall kunna tillgodoräknas i det slutliga betygsunderlaget oavsett<br />
prestation på den slutliga examinationen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att skriftlig tentamen skall kunna tillämpas anonymt<br />
Att Att det vid tentor, i exempelvis programmering eller i uppsatsliknande tentamina, skall vara<br />
möjligt att utföra dessa på en dator<br />
Att Att alla regler gällande tentamina är tydliga och väl kommunicerade med både examinatorer<br />
och studenter<br />
4.2.2 Examensarbete<br />
På <strong>Chalmers</strong> utdelas olika examina vilka alla ska innehålla ett examensarbete.<br />
Examensarbetet skall kröna grundutbildningen vid <strong>Chalmers</strong> och ge studenten möjlighet att tillämpa<br />
erhållna kunskaper. Examensarbetet skall vara ett utbildningsmoment som prövar och utvecklar förmågan<br />
att arbeta självständigt, att inneha ett kritiskt förhållningssätt och ge ett vetenskapligt/konstnärligt djup.<br />
Examensarbetet skall ge förkunskaper för en fortsättning inom forskarutbildning. Examensarbetet är ett<br />
verktyg vid jobbsökande och inte en provanställning.<br />
Examensarbetet skall kunna utföras antingen vid någon av högskolans institutioner eller i näringslivet.<br />
Arbetet skall utföras enskilt eller i mindre grupp. Resultatet av examensarbetet skall vara allmänt<br />
tillgängligt och endast i undantagsfall och i samförstånd mellan examensarbetare, högskola och eventuell<br />
extern aktör vara belagt med sekretess. Detta skall knytas till ett avtal dessa parter emellan. Ett alternativ<br />
till sekretess som bör användas är fördröjd publicering.<br />
Studenter skall i förekommande fall kunna motta lön eller annan ersättning för examensarbete. Avtal om<br />
eventuell ersättning sluts mellan student och företag utan påverkan av examinator eller högskola.<br />
Att studenten fått betalt för sitt arbete under tiden denne examensarbetat får inte inverka på bedömningen<br />
av examensarbetet. Alla studenter skall lägga fram sitt examensarbete både skriftligt och muntligt med<br />
opposition och dessutom opponera på ett annat examensarbete.<br />
<strong>Chalmers</strong> bör utarbeta dokument som tydligt redovisar vilket ansvar studenten, företaget, handledaren och<br />
examinatorn innehar. Dokumenten skall också innehålla de utsatta målen för de olika former av<br />
examensarbeten som finns på <strong>Chalmers</strong>. Avtal och information om regler kring examensarbetet skall<br />
komma varje student tillgodo vid examensarbetets start.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utarbetar tydliga regler och riktlinjer för examensarbeten och att dessa<br />
kommuniceras till alla inblandade<br />
4.2.3 Betyg.<br />
Normalfallet är att en betygskala med U, 3, 4 och 5 används. Om kursansvarig finner det lämpligt kan<br />
icke-graderade betyg användas. Eftersom betygen skall avspegla aktuell förståelse och kunskap som<br />
studenterna besitter så skall de vara absoluta. Detta gör också att en students närvaro på kursen inte skall<br />
påverka betygen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tillämpar målrelaterade betyg.<br />
Att Att betygsskalan ”U, 3, 4, 5” är normalfallet på <strong>Chalmers</strong>.<br />
4.3 Kursmaterial<br />
Kurslitteraturens innehållsmässiga kvalitet skall hållas så hög som möjligt utan att priset blir för högt. Det<br />
främsta kriteriet när det gäller litteraturen är dess innehållsmässiga karaktär.<br />
Kurslitteraturen skall utgöra ett bra underlag för självstudier. Kurslitteratur skall inte vara handskriven,<br />
den skall vara språkgranskad, korrekturläst och pedagogiskt utformad. Det är även viktigt att litteraturen<br />
främjar ett genus – och mångfaldsperspektiv. Alla problemdelar skall innehålla svar samt lösningar på<br />
grundexempel. Givetvis skall allt material vara aktuellt.<br />
Litteratur och alternativ litteratur skall finnas i en förteckning för respektive kurs. Det åligger examinator<br />
att tillse att all kurslitteratur finns tillgänglig före kursstart och för alla kursdeltagare.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att allt föreläsningsmaterial skall finnas tillgängligt för studenten före och efter föreläsningen<br />
på kurshemsidan.<br />
Att Att all litteratur skall granskas ur ett genus- och mångfaldsperspektiv.<br />
Att Att kurslitteratur håller en hög kvalitet men samtidigt inte har ett för studenten, orimligt pris.<br />
ett riktvärde på maximalt 100 SEK per 1,5 högskolepoäng, utslaget på helår, bör finnas i<br />
åtanke.<br />
4.4 Avgiftsfri utbildning<br />
Utbildningen på <strong>Chalmers</strong> ska vara avgiftsfri, såväl för nationella som internationella studenter. Det ska<br />
alltid vara valfritt för studenten köpa litteraturen eller avstå. Alltså skall obligatoriska övningar eller dylikt<br />
inte förekomma i litteratur som studenten tvingas köpa. Vid studieresor eller exkursioner, som medför<br />
kostnader ska studenten ha valmöjligheten att inte deltaga och som följd av detta inte tvingas betala en<br />
avgift för att bli godkänd.<br />
Sidan 14 av 56
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att utbildningen på <strong>Chalmers</strong> är helt avgiftsfri för alla individer.<br />
4.5 Övriga utbildningsmoment<br />
Sidan 15 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
4.5.1 Breddande utbildningsmoment<br />
De studerandes medvetande om teknik ur ett humanistiskt, samhällsvetenskapligt och miljömässigt<br />
perspektiv är viktigt. Ökad integration av dessa områdens inslag i kurserna är positivt, men får inte<br />
urholka utbildningarnas status.<br />
Inom varje civilingenjörsprogram skall det läsas mellan 15-30 högskolepoäng av icketeknisk karaktär<br />
såsom till exempel design, kognitionsvetenskap, språk och historia. Det är av stor vikt att ämnena kopplas<br />
till utbildningens mål för att inneha relevans för studenten.<br />
Många utexaminerade får arbetsuppgifter av icketeknisk art som t ex ledare, försäljare, marknadsförare<br />
eller administratörer. Det är därför viktigt med kännedom om ekonomiska och organisatoriska<br />
grundbegrepp och dessa orienterande utbildningsmoment skall finnas med i grundutbildningen. <strong>Chalmers</strong><br />
skall därför särskilt tillse behovet att få ett ekonomiskt perspektiv samt ett management och organisations<br />
innehåll i alla utbildningar.<br />
Mot bakgrund av den stora vikt miljöfrågorna har i samhället skall en studerande vid <strong>Chalmers</strong> få<br />
kunskaper om möjligheterna att främja samhällets utveckling så att miljöskador undviks.<br />
På alla utbildningsprogram vid <strong>Chalmers</strong> skall minst ett obligatoriskt miljömoment ingå.<br />
Miljöutbildningen skall relateras till varje utbildningsprogram och skall visa på möjligheterna att påverka<br />
miljöproblem inom den egna nischen. Miljöfrågor skall kunna komma in som en naturlig del av<br />
undervisningen.<br />
Möjligheten att läsa en fördjupning mot ett icketekniskt område med koppling till den framtida rollen<br />
som ingenjör av skild sort är viktig. Samtliga studenter skall under sin utbildningstid få en klar<br />
uppfattning om teknikens roll i samhället och sitt eget ansvar. Långsiktigt tänkande och en teknisk<br />
helhetssyn är viktigt. Utbildningen skall stimulera debatt och kritiskt tänkande som kan leda fram till<br />
etiska ställningstaganden. Etiska frågor kommer på detta sätt in som en naturlig del i undervisningen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det på varje civilingenjörsprogram läses mellan 15-30 högskolepoäng av icketekniska<br />
ämnen<br />
Att Att ekonomi, organisation och management har en självklar roll inom alla utbildningsprogram<br />
Att Att de icketekniksa kurserna som erbjuds håller en hög kvalité<br />
4.5.2 Fortbildning<br />
Fortbildning är något som är positivt för varje individ och en förutsättning för att kunna verka i det<br />
moderna samhället. <strong>Chalmers</strong> verkar inom detta område med flera olika aktörer och en samordning bör<br />
ske. Fortbildning är oftast inkomstbringande då företag är de primära kunderna. <strong>Chalmers</strong> bör förändra<br />
sitt utbud så det blir möjligt för privatpersoner att uppgradera sin kunskap det vill säga att mängden fria<br />
kurser bör öka. Då lärare är eftertraktade krävs det att lärarnas engagemang i fortbildning begränsas för att<br />
säkerställa grundutbildningens kvalitet. Grundförutsättningen för fortbildningens existens är att den inte
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
får påverka grundutbildningen negativt, vare sig det gäller lärare, lokaler och övriga resurser. Studenter<br />
som är inskrivna på fortbildning äger ej rätten att bli medlemmar i <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong>.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> är en aktiv aktör inom fortbildning både gentemot näringsliv och allmänhet<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> är en aktiv aktör inom fortbildning av lärare i grundskolan och på gymnasiet<br />
4.5.3 Sommarutbildning<br />
Sommarutbildning är något som <strong>Chalmers</strong> bör utvidga. Sommarkurser skall både vara av slaget allmänna<br />
teknikkurser för intresserade studenter som vill bredda sitt teknikintresse samt kurser som<br />
<strong>Chalmers</strong>studenter kan tillgodogöra sig i sin utbildning. De förra är ett steg i att öka teknikintresset i<br />
samhället. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> ser det inte som önskvärt att det blir en tredje termin på läsåret. Resurser<br />
som allokeras till sommarutbildning får ej inverka negativt på grundutbildningens kvalitet.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> bibehåller sitt tvåterminssystem<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> ser över sitt utbud av sommarkurser och om resurserna tillåter det utökar det<br />
4.6 Språk i undervisningen<br />
Den utexaminerade chalmeristen förväntas ha goda kunskaper i engelska. Det är därför bra att använda<br />
engelskspråkig litteratur om den har högre kvalitet än motsvarande svensk litteratur. Den utländska<br />
facklitteratur som används innehåller många tekniska facktermer och det är därför ett krav att lexikon över<br />
de viktigaste termerna går att erhålla från kursgivande institution.<br />
All litteratur som krävs för att klara av kursen ska vara på svenska eller engelska och för<br />
mastersprogrammen enbart på engelska.<br />
Om <strong>Chalmers</strong> ska driva utbildningar där undervisningsspråket är engelska krävs att de lärare som<br />
undervisar har goda kunskaper i och kan hantera språket. Det är även lika viktigt att studenterna erbjuds<br />
en stödfunktion så att språkproblem inte blir ett hinder för att genomför utbildningen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att all examination vid behov kunna genomföras på engelska.<br />
Att Att all undervisande persona som undervisar på engelska har goda kunskaper i språket<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tar fram stödfunktioner för att hjälpa studenter som har problem med<br />
undervisningsspråket.<br />
Sidan 16 av 56
4.7 Planering och information<br />
Sidan 17 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
4.7.1 Utbildningens planering<br />
Utvecklingen inom alla teknikområden går fort. För att studenterna skall kunna erbjudas aktuell<br />
utbildning måste innehållet i denna förändras med tiden. Antal moment som får plats i utbildningen är<br />
dock alltid begränsad. Ett krav är att för varje nytt utvidgande moment måste något gammalt plockas bort.<br />
Programråden måste ta sitt övergripande ansvar för utbildningsprogrammens upplägg, samordning och<br />
planering. Vad gäller kursers innehåll och ordningsföljd är kommunikation mellan lärare både inom och<br />
mellan institutionerna nödvändig. Samordning mellan kurser ska ske för att undvika överlappning och<br />
glapp i tidsplanering och nivå. Det är också viktigt att den institution som har de bästa förutsättningarna<br />
att genomföra en kurs också ger kursen för samtliga utbildningsprogram.<br />
Kurserna som rekommenderas i utbildningsplanen ska bygga på varandra så att utbildningsprogrammet<br />
hänger samman på ett tydligt sätt. Alla, både lärare och studenter ska se den ”röda tråden” i ett<br />
utbildningsprogram, för att lättare kunna relatera till andra kurser, och på så sätt kunna bredda och<br />
fördjupa sina kunskaper<br />
Studenten skall ha en jämn arbetsbelastning under hela året, både beträffande undervisning och<br />
examination. Tentamensperioder med fler än två skriftliga ordinarie tentamina bör undvikas. <strong>Chalmers</strong><br />
skall även se över möjligheterna att införa en veckas höstlov mellan läsperiod ett och två. Utöver detta bör<br />
det både före och efter tentamensperioderna finns åtminstone en schemafri vardag.<br />
Detta skall beaktas vid schemaläggning; schemakrockar mellan obligatoriska kurser får ej förekomma,<br />
krockar mellan obligatoriska och valfria kurser i möjligaste mån skall undvikas och schemaläggning på<br />
kvällstid skall undvikas så långt det går. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> är strakt negativa till all schemaläggning i<br />
tentaveckor, detta gäller även laborationer och inlämningsuppgifter.<br />
Masterprogrammen innebär stor valbarhet för studenterna. För att underlätta valet av kurser och<br />
schemaläggning på mastersnivå bör ett system medblockschema införas centralt på <strong>Chalmers</strong>.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att den institution som har bäst förutsättningar för att genomföra en kurs också får uppdraget<br />
Att Att studentens arbetsbelastning hela tiden är med i beräkningarna vid planeringen.<br />
Att Att Tentamensperioder med fler än två skriftliga ordinarie tentamina bör undvikas<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> undersöker möjligheterna att införa en veckas höstlov mellan läsperiod ett och<br />
två<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> inför en schemafri vardag före och efter tentamensperioden<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> lärare respekterar schemafria dagar<br />
4.7.2 Kursinformation<br />
4.7.2a Studentportalen<br />
Studentportalen skall vara ett verktyg för studenterna där den informationen man behöver går att finna.<br />
Det är viktigt att studenterna på <strong>Chalmers</strong> aktivt får delta i utformning och förbättring avstudentportalen.<br />
I delen som kallas kursportalen skall studenter kunna hitta information om specifika kurser (kurskod,<br />
kursnamn, poäng och placering under året), hur kurserna är upplagda (föreläsningar, övningar,<br />
laborationer och konstruktionsövningar), tentamenstillfällen (ordinarie, omtentamen och eventuella<br />
nedlagda kurser). Övrigt på studentportalen skall studenterna hitta information om sina egna studier och
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
övergripande information från <strong>Chalmers</strong> (terminsstart, gemensamma bestämmelser, regler, bestämmelser<br />
för internationella studiegångar samt CSN:s meritprövningsregler).<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter skall kunna hitta ovanstående information på studentportalen<br />
Att Att studenter ska ges möjligheten att delta i utformningen av studentportalen<br />
4.7.2b Kursplaner<br />
För att få mer information om vilka kurser som finns på <strong>Chalmers</strong> samt deras innehåll skall aktuella<br />
kursplaner alltid finnas tillgängliga. Kursens syfte, innehåll, organisation, kurslitteratur och<br />
examinationsform skall vara angivet. Det skall för varje kurs, i förekommande fall, anges en hänvisning till<br />
likvärdig kurs på <strong>Chalmers</strong>; detta för att underlätta programbyte och korsläsning mellan program.<br />
All relevant kursinformation ska finnas på en specifik kurshemsida för varje kurs.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att alla <strong>Chalmers</strong> kursplaner finns samlade i kursportalen<br />
Att Att alla kurser på <strong>Chalmers</strong> har en kurshemsida och att denna återfinns i kursportalen<br />
4.7.2c Kurs-PM<br />
För att få mer detaljerad information och en bra översikt över kursens mål, föreläsningsserie, övningar och<br />
laborationer skall en kurs-PM delas ut. Kurs-PM skall finnas tillgänglig via kursportalen i god tid innan<br />
kursens början. Dessutom skall kurs-PM föredras och finnas tillgängligt vid första föreläsningen.<br />
Obligatoriska moment i kursen får ej läggas till eller tas bort efter att kurs-PM har blivit fastställt annat än<br />
i undantagsfall och då med rektorsbeslut som grund.<br />
En Kurs-PM skall innehålla:<br />
• kursens mål och relation till utbildningens mål,<br />
• hur studenten enklast kan nå examinator, föreläsare, övningsledare, labhandledare, kansli, samt<br />
ansvarig försäljare av kursmaterial,<br />
• vilket kursmaterial som ingår, inklusive utdelat material,<br />
• var kursmaterial kan införskaffas, inklusive exempelvis stenciler och OH-kopior, samt priser,<br />
• presentation av examinator/föreläsare och ämnet,<br />
• schema för föreläsningar, övningar och laborationer samt förberedande sidor och tal,<br />
• en sammanfattning av gjorda förändringar sedan förra kurstillfället,<br />
• en beskrivning om var och när man gör anmälan till exempelvis laborationer,<br />
• tid, plats och hjälpmedel för examination,<br />
• obligatoriska moment, slutrapporteringsdatum för dessa samt deras bidrag till totalbetyget,<br />
• tid och plats för granskning av tentamen,<br />
• vad som krävs för att få kursen godkänd samt<br />
Sidan 18 av 56
• eventuella extra tillgodoräknanden av uppgifter under kursens gång.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att en informativ kurs-PM utformas och sprids till alla kursens deltagare<br />
Att Att kurs-PM är klart minst två veckor innan kurstart<br />
Sidan 19 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Att Att kursutvärdering skall nämnas i kurs-PM och om möjligt vem som utför den och<br />
kontaktinformation till denne.<br />
4.7.3 Information om kursval<br />
I god tid innan studenten väljer valfria kurser, mastersprogram eller eventuell studieinriktning inför högre<br />
årskurs skall utbildningsprogrammet i samarbete med berörda institutioner anordna informationstillfällen.<br />
Informationstillfället skall ge en överblick vad gäller specialiseringar som utbildningsprogrammet kan<br />
erbjuda. Skriftlig information om kursval skall finnas tillgänglig för alla studenter.<br />
Studenterna skall ges relevant information om kurserna, både muntlig och skriftlig, för att underlätta<br />
studentens val. Det är mycket viktigt att information om kursval läggs på tider där den inte krockar med<br />
schemalagd undervisning. Allmän kursvalsinformation skall ges från första årskursen, exempelvis i de<br />
kurser som har valfria fortsättningskurser.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att information om mastersprogram och andra avslutningar utarbetas och under hela<br />
studietiden kommuniceras till studenten<br />
Att Att informationen om de kursval som måste göras under studietiden är lättillgänglig<br />
4.7.4 Information om utlandsstudier<br />
Ett antal chalmerister väljer att förlägga delar av sina studier utomlands via något av <strong>Chalmers</strong><br />
utbytesprogram. Utbyten är ett av de bästa verktygen för internationalisering och utbytesverksamheten bör<br />
därför tas tillvara. För att så många som möjligt ska få möjlighet att ta del av utlandsstudier bör dessa<br />
marknadsföras på ett tydligt sätt. För att förenkla studenternas förberedelser skall högskolan förmedla<br />
adresser till kontaktpersoner på mottagande högskola samt till tidigare utresta studenter. Högskolan skall<br />
också erbjuda den utresta studenten möjlighet till kontinuerlig kontakt under utlandsvistelsen för att följa<br />
upp utbytet och dess kvalitet samt att stödja studenten vid eventuella problem.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att högskolan aktivt informerar och marknadsför de möjligheter till utlandsstudier som<br />
erbjuds.<br />
Att Att Förutsättningarna för internationellt utbyte för såväl studenter som lärare skall ökas.<br />
4.7.5 Information till utbytesstudenter<br />
Studenter som kommer till <strong>Chalmers</strong> från andra länder skall ha möjlighet till kontakt med personer på<br />
högskolan/studentkåren för att på bästa sätt kunna förbereda sig inför sin vistelse här. Vidare bör de få
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
information rörande övriga sociala förhållanden i Sverige, t ex försäkring, personnummer, telefon, sjukvård<br />
och bostad.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att de studenter som kommer till <strong>Chalmers</strong> från andra länder i god tid erbjuds omfattande och<br />
adekvat information samt kontaktuppgifter till personer på högskolan/studentkåren.<br />
Sidan 20 av 56
5. Personal<br />
Sidan 21 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
För att på bästa sätt underlätta för studenterna bör ett antal funktioner av vägledande och stödjande<br />
karaktär finnas bland högskolans personal. Gemensamt för dem alla är att de skall ge studenterna ett gott<br />
bemötande.<br />
5.1 Högskolans ansvar för studiesociala frågor<br />
För att säkerställa en kontinuerlig utveckling av den studiesociala miljön kräver <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> att<br />
någon i högskolans ledning skall ansvara för samordning och utveckling av studiesociala frågor. I detta<br />
ansvar ingår att kontinuerligt hålla sig informerad om de faktorer som påverkar studenternas situation och<br />
att tillse att denna information sprids till berörda personer inom högskolan.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att en person i högskolans ledning har ansvar för samordning och utveckling av studiesociala<br />
frågor.<br />
5.2 Studievägledning<br />
Studievägledningens funktioner skall vara en naturlig del av studielivet och lätta att ta del av.<br />
Studievägledarna skall aktivt hjälpa till med planering inför studierna och särskilt stöd skall ges till de<br />
studenter som har problem med att följa utbildningsplanen.<br />
För detta skall det finnas minst en vägledningsfunktion per utbildningsprogram, vilket gäller såväl<br />
mastersprogram som övriga. Studievägledarna bör dessutom finnas i en geografisk närhet till de studenter<br />
de jobbar med för att möjliggöra besök även på 15-minutersraster. Det ska även finnas funktioner för<br />
studievägledning via Internet, framförallt för besvaring av kortare eller standardiserade frågor. Detta kan<br />
exempelvis genomföras med hjälp av mail-/frågeformulär och FAQ.<br />
Det är även viktigt med internationell kompetens. Dels skall alla enskilda studentcentrum inneha<br />
internationell kompetens då <strong>Chalmers</strong> har utländska studenter på många av sina mastersprogram. Det<br />
skall även finnas internationell studievägledning, både för utländska studenter som söker information om<br />
skolan eller redan kommit hit, såväl som för studenter som vill söka sig utomlands.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det för varje utbildningsprogram finns minst en person med studievägledningsfunktion.<br />
Att Att studievägledarna skall finnas på rimligt gångavstånd till de studenter de jobbar med.<br />
Att Att studievägledning via Internet möjliggörs.<br />
Att Att studievägledarna har en god insikt i vad det innebär att studera på <strong>Chalmers</strong><br />
Att Att det på <strong>Chalmers</strong> finns en studievägledning med internationell inriktning.<br />
Att Att de anställda på den internationella studievägledningen har goda språkkunskaper.<br />
Att Att Att alla studentcentrum innehar internationell kompetens och kan ta hand om sina<br />
internationella mastersstudenter.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att studievägledare med ansvar för program med internationella studenter har goda<br />
engelskakunskaper.<br />
Att Att internationella studenter erbjuds service av samma kvalitet som övriga studenter.<br />
5.3 Kurator och präst<br />
Att högskolan har en kurator anställd underlättar kontaktsökandet med denne och leder till att fler<br />
studenter söker hjälp i ett tidigare skede. Studenternas mentala välmående är av största vikt. Därför skall<br />
det finnas en kurator anställd av högskolan. Kuratorn ska ta emot alla typer av ärenden, oberoende av<br />
direkt koppling till studierna.<br />
Studentprästen är inte anställd av högskolan, men får sitt rum betalat därifrån. Närheten till studenterna är<br />
mycket viktig, och skall bevaras. Prästens arbete ska innebära kris- och stödsamtal med studenter oavsett<br />
deras religiösa tillhörighet. En del av arbetet ska dessutom bestå i att vid behov förmedla kontakt till andra<br />
religiösa företrädare.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att det på <strong>Chalmers</strong> finns en kurator anställd.<br />
Att Att Att kuratorn och, förutsatt att en sådan finns placerad på <strong>Chalmers</strong>, studentprästen får<br />
lättillgängliga och centralt belägna rum finansierade av <strong>Chalmers</strong>.<br />
5.4 Lärare<br />
<strong>Chalmers</strong> lärare bedriver grundutbildning, forskarutbildning, forskning, fortbildning samt samverkan med<br />
samhället. Lärare, studerande och administration inom verksamhetsområdena skall samarbeta, inte<br />
konkurrera, för att skapa ett bra klimat på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Alla som undervisar vid <strong>Chalmers</strong> skall vara goda pedagoger, såväl lärare som assistenter. Pedagogisk<br />
skicklighet och pedagogiskt intresse skall väga lika tungt som ämneskunskaper och forskarmeriter vid<br />
tillsvidareanställningar och tidsbegränsade anställningar. Pedagogiken som används i undervisningen på<br />
<strong>Chalmers</strong> måste hela tiden utvecklas. Det är inte nödvändigtvis själva innehållet i kursen som skall<br />
anpassas utan hur det förmedlas.<br />
Lärare och assistenter skall behärska sitt ämne, vara väl förtrogna med kurslitteratur och studier vid en<br />
teknisk högskola. Lärarna skall vara införstådda i studenternas förkunskaper och får inte förutsätta att de<br />
har kunskaper utöver antagningskrav eller tidigare kurser. Det får aldrig förekomma lärare eller assistenter<br />
som inte kan göra sig fullständigt förstådda på svenska eller engelska. På mastersprogramen får det aldrig<br />
förekomma lärare eller assistenter som inte kan göra sig fullständigt förstådda på engelska.<br />
Ett sätt att ge större bredd åt undervisningen är att komplettera högskolans egna föreläsningar med<br />
gästföreläsningar. Gästföreläsaren kan exempelvis komma från näringslivet, ett annat lärosäte eller ha<br />
internationell anknytning. Gästföreläsaren skall vara väl medveten om i vilken kurs deras föreläsning ingår,<br />
vilka förkunskaper auditoriet har samt vad denne förväntas tala om och hur detta kopplas till kursen.<br />
Läraren har en viktig roll som förebild för studenterna när det gäller attityder och undervisning. Om<br />
studenten blir diskriminerad av sin lärare så påverkas studenten både psykiskt och studiemässigt.<br />
Lärarna skall göras medvetna om jämlikhet och anpassa sitt sätt att undervisa efter studenternas olika<br />
bakgrund och förutsättningar. De skall också göras medvetna om jämställdhet och genusfrågor. Läraren<br />
och <strong>Chalmers</strong> skall se det som positivt och utvecklande om studentgruppen är heterogen. Det är viktigt att<br />
Sidan 22 av 56
Sidan 23 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
läraren ger en sådan stämning i undervisningen att alla känner sig välkomna och inte diskrimineras på<br />
något sätt.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> värderar pedagogisk skicklighet lika tungt som ämneskunskaper och<br />
forskarmeriter vid anställningar.<br />
Att Att all <strong>Chalmers</strong> personal skall kunna göra sig fullständigt förstådd på svenska eller engelska.<br />
Att Att jämställdhetsutbildning är obligatorisk för alla doktorander och nyanställda lärare.<br />
Att Att alla lärare och assistenter på mastersprogramen kan göra sig fullständigt förstådda på<br />
engelska.<br />
Att Att undervisningen på <strong>Chalmers</strong> är av sådant slag att alla, oavsett bakgrund eller tillhörighet,<br />
kan tillgodogöra sig den på bästa sätt.<br />
5.5 Tjänstetillsättning<br />
Fler kvinnliga förebilder bland anställda på högskolan bidrar till att skapa en mer jämställd miljö på<br />
<strong>Chalmers</strong>. För att så långt som möjligt behandla samtliga sökande rättvist skall en jämn könsfördelning<br />
eftersträvas i anställningskommittéer och övriga grupper som har till uppgift att ta fram nomineringar.<br />
Studenterna skall ha en självklar plats i anställningskommittéerna. Det är viktigt att<br />
studentrepresentanterna inte används till att jämna ut bristande mångfald bland övriga representanter.<br />
Nämnderna skall ges utbildning inom jämställdhet i syfte att lära sig ta hänsyn till skillnaderna i mäns och<br />
kvinnors språk, sätt att uttrycka sig och sätt att presentera sig själva.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att det skall eftersträvas jämn könsfördelning i anställningskommittéer och övriga<br />
nomineringsgrupper.<br />
Att Att studenterna bereds plats i anställningskommittéerna.<br />
Att Att anställningskommittéer och övriga nomineringsgrupper ges jämställdhetsutbildningar.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
6. Rekrytering/Antagning<br />
Studenterna på <strong>Chalmers</strong> skall i mesta möjliga mån spegla mångfalden i samhället. Antagningsformerna<br />
skall vara av sådant slag att det är de bäst lämpade individerna som börjar studera på <strong>Chalmers</strong>.<br />
6.1 Mångfald<br />
<strong>Chalmers</strong> skall kvalitativt rekrytera de bästa studenterna oavsett kön, bakgrund eller tillhörighet. För att<br />
öka antalet sökande från underrepresenterade grupper bör arbete bedrivas med att rikta rekryteringsinsatser<br />
mot just dessa, för att visa att alla är lika välkomna till och har lika bra chanser att klara sig på <strong>Chalmers</strong><br />
oavsett bakgrund. Kvotering skall inte användas. Vi tror att kvotering leder till fler avhopp och är ett<br />
medel som bara påverkar på ytan. Vid lika meriter kan dock företräde ges till person av det<br />
underrepresenterade könet, som ett sista steg innan lottning.<br />
Det är inte individerna som skall anpassa sig till <strong>Chalmers</strong> utbildningssystem eller studiesociala miljö. Det<br />
är <strong>Chalmers</strong> och utbildningen på <strong>Chalmers</strong> som måste utvecklas så att dessa tilltalar fler presumtiva<br />
studenter, speciellt från de idag underrepresenterade grupperna. Vid antagning så får högskolan tillsätta 10<br />
% av platserna med alternativa antagningsmetoder. Det är ett användbart redskap när man vill öka<br />
mångfalden på <strong>Chalmers</strong>, och bör utnyttjas i större utsträckning. Det är dock viktigt att dessa samt redan<br />
befintliga alternativa antagningmetoder utvärderas noggrant, så att de inte är utformade på ett sådant sätt<br />
att speciella grupper missgynnas.<br />
För att öka teknikintresset och intresset för att läsa vidare hos de underrepresenterade grupperna bör<br />
<strong>Chalmers</strong> arrangera exempelvis sommarkurser eller seminarier på skolan, eller visa upp förebilder på<br />
<strong>Chalmers</strong>.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall ta fram och använda alternativa antagningsmetoder för att minska<br />
diskriminering vid antagning till högre studier.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall arbeta med att minska glappet mellan gymnasiet och högskolestudier på<br />
<strong>Chalmers</strong>. På det sättet kan man rekrytera fler presumtiva studenter som är tveksamma till<br />
högskolestudier.<br />
Att Att informationen som går ut till eleverna på gymnasiet alltid är sanningsenlig och håller hög<br />
kvalitet, så att fler uppmuntras till att investera i sin framtid genom studier.<br />
Att Att högskolan skall arbeta för att öka intresset för naturvetenskap och teknik bland <strong>Chalmers</strong><br />
underrepresenterade grupper på gymnasiet och grundskolan.<br />
Att Att högskolan utreder varför könsfördelningen mellan olika utbildningar på <strong>Chalmers</strong> är så<br />
olika.<br />
6.2 Utbildningsaspekt<br />
6.2.1 Rekrytering<br />
Det är av yttersta vikt att <strong>Chalmers</strong> har ett aktivt program för rekrytering så väl nationellt som<br />
internationellt. Detta innebär aktivt arbete för att ge information om vad studier vid <strong>Chalmers</strong> innebär,<br />
såväl som att sprida kunskap om chalmeristens framtida yrkesroll. Det är viktigt att studenter på <strong>Chalmers</strong><br />
syns i rekryteringsarbetet och därför skall studenter som jobbar med detta uppbära skälig lön för sitt<br />
Sidan 24 av 56
Sidan 25 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
arbete. <strong>Chalmers</strong> skall ha relevanta mål med framtida rekrytering samt åtföljande strategi bör läggas utefter<br />
de framtagna målen. Målen skall följa <strong>Chalmers</strong> visionsdokument. <strong>Chalmers</strong> rekrytering skall baseras på<br />
relevant information utifrån den faktiska situationen på <strong>Chalmers</strong> för att ej locka de alltmer heterogena<br />
studerandegrupperna till något som de inte vill studera. <strong>Chalmers</strong> skall arbeta för att öka mångfalden i<br />
rekryteringsbasen. Det är viktigt att <strong>Chalmers</strong> arbetar med att öka teknikintresset hos yngre (grundskola<br />
och tidigare), detta i långsiktigt syfte.<br />
För att inte gå miste om begåvningar bör <strong>Chalmers</strong> finna vägar för att bredda urvalsgrupperna. Detta kan<br />
göras genom att utöka antalet platser vid det förberedande Högskolebasåret. Det är viktigt att<br />
Högskolebasåret inte ses som en genväg till en plats vid <strong>Chalmers</strong> övriga utbildningar.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> har ett aktivt program för att öka teknikintresse bland barn och ungdomar<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> har ett aktivt program för rekrytering<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall arbeta aktivt för en breddad rekrytering<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> har ett Tekniskt basår<br />
6.2.2 Antagning av studenter<br />
De studenter som antas till studier vid <strong>Chalmers</strong> skall vara de som har störst möjligheter att tillgodogöra<br />
sig utbildningen. Studenterna skall ha intresse för teknik, matematik och naturvetenskap. Viktigast är dock<br />
att de gjort ett aktivt val samt har motivation och vilja till tekniska studier.<br />
Det är viktigt att slå fast i den särskilda behörigheten vilka förkunskaper som är nödvändiga för studier vid<br />
<strong>Chalmers</strong>. <strong>Chalmers</strong> bör inte anta fler studenter än att undervisningskvaliteten bibehålls och utvecklas.<br />
Tiden mellan gymnasium och högskola är en viktig, studiemotiverande tid, och motivation är en<br />
grundläggande förutsättning för att tillgodogöra sig högskolestudier. Därför bör även andra erfarenheter än<br />
arbetslivserfarenhet vägas in vid antagningen. <strong>Chalmers</strong> skall undersöka möjligheterna att använda<br />
alternativa antagningssystem.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver:<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> har tydliga regler för behörighet till samtliga program samt att reglerna skall vara<br />
tillräckliga för att alla individer som sedermera antas klarar utbildningen<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> kontinuerligt arbetar med alternativa antagningsmetoder
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
7 Likabehandling<br />
Högskolan har det yttersta ansvaret för att verka för en jämlik skola, där alla oavsett kön, ålder sexuell<br />
läggning, social bakgrund, funktionshinder, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning skall<br />
ha samma reella rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Alla är lika mycket värda och alla skall ha<br />
fullgoda möjligheter att studera och medverka på fritidsaktiviteter på <strong>Chalmers</strong>.<br />
7.1 Mål och Vision<br />
Varje student skall vara fri att utvecklas som individ och kunna påverka utvecklingen av <strong>Chalmers</strong>. Alla<br />
studenter skall behandlas likvärdigt och ha samma skyldigheter, rättigheter och möjligheter. Alla anställda<br />
och alla studenter skall ha en jämlik attityd och vara medvetna om jämlikhetsfrågor. Mångfald berikar<br />
utbildningen och skall därför eftersträvas och aktivt verkas för.<br />
7.2 Högskolan<br />
Studenter på <strong>Chalmers</strong> skall inte drabbas av orättvisor på grund av sin bakgrund eller tillhörighet. För att<br />
det skall vara uppnåeligt måste kulturen inom <strong>Chalmers</strong> genomlysas så att en jämlik attityd införlivas i<br />
hela organisationen. Då <strong>Chalmers</strong> har som mål att bli en av de bästa högskolorna i världen så bör<br />
<strong>Chalmers</strong> rekrytera bredare med hänsyn till jämlikhetsaspekten samt arbeta för att profilera sig som en<br />
mångkulturell högskola. Alla anställda ska genomgå en kurs som behandlar ett mångkulturellt arbetssätt<br />
samt jämlikhetsarbete i högskolan.<br />
Alla <strong>Chalmers</strong> anställda, speciellt lärare och studievägledare, har en viktig roll för studenternas trivsel och<br />
därför skall alla anställda ha kunskap om vad jämlikhet innebär och använda den kunskapen i sitt arbete.<br />
Det är viktigt att jämlikhetsarbete införlivas i hela verksamheten och medvetet används på daglig basis.<br />
Lärarna ska anpassa sitt sätt att undervisa efter studenternas olika bakgrund och förutsättningar.<br />
Högskolan är enligt lag skyldig att upprätta planer för både jämställdhets- och likabehandlingsarbete. På<br />
<strong>Chalmers</strong> måste dessutom varje institution utarbeta en egen jämställdhetsplan, som även bör omfatta<br />
studenter och utbildning. Samma förhållanden bör gälla likabehandlingsplanerna. Planerna skall vara<br />
uppdaterade och deras innehåll skall vara relevant och tillräckligt omfattande. Det skall tydligt framgå vart<br />
man kan vända sig om man som student känt sig negativt särbehandlad. <strong>Chalmers</strong> skall ta varje indikation<br />
på diskriminering på största allvar och se till att lämpliga åtgärder vidtas, oavsett om det är en lärare eller<br />
en student som har varit den som diskriminerat.<br />
Vidare skall det på skolan åtminstone finnas en jämlikhetskoordinator för att arbetet med dessa frågor<br />
skall få kontinuitet och tyngd. Arbetet skall innebära ansvaret för att samordna jämlikhets- och<br />
jämställdhetsarbetet på skolan, utbilda personal och studenter inom ämnena samt utreda frågor som har<br />
med ämnena att göra.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> organisation skall präglas av kvalitativ jämställdhet.<br />
Att Att alla institutioner på <strong>Chalmers</strong> skall ha både en jämställdhetsplan och en<br />
likabehandlingsplan som inkluderar studenter och utbildning.<br />
Att Att studenterna informeras om var man kan ta del av jämställdhets- och<br />
likabehandlingsplanerna.<br />
Att Att det på <strong>Chalmers</strong> finns en jämlikhetskoordinator anställd.<br />
Att det på <strong>Chalmers</strong> finns en jämställdhetskoordinator anställd.<br />
Sidan 26 av 56
Sidan 27 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall profilera sig som en tekniskt framstående och internationell högskola.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall bedriva ett aktivt attitydförändrande arbete samt skapa opinion för frågor<br />
rörande etnisk och social mångfald inom högskolan.<br />
Att Att de ordningsstadgar som finns på <strong>Chalmers</strong> skall minst röra diskriminering, enligt de<br />
lagstadgade diskrimineringsgrunderna samt alla typer av trakasserier.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall öka kunskapen om jämlikhetsfrågor i grundutbildningen och forskningen.<br />
Att Att alla anställda skall genomgå en kurs som behandlar ett mångkulturellt arbetssätt.<br />
Att Att kunskap om genusskillnader och mångkulturella skillnader integreras i alla<br />
programutbildningar, dock inte nödvändigtvis i alla kurser.Att Att skolan får ta del av jämställdhetsutbildningar<br />
anställda på<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> aktivt informerar näringslivet om fördelen med studenter från <strong>Chalmers</strong> oavsett<br />
studentens bakgrund och tillhörighet<br />
7.3 Studenterna<br />
Jämlikhet är ett strukturellt problem . Alla individer bär ett ansvar för den miljö, den sociala kultur och de<br />
traditioner de deltar i. Det är kontakterna mellan individerna som skapar den sociala kulturen. Det är<br />
därför individernas ansvar att skapa en jämlik högskola och studentkår, ett <strong>Chalmers</strong> där alla tillåts känna<br />
trygghet i att vara dem de är.<br />
De studerande vid <strong>Chalmers</strong> kommer i framtiden att vara yrkesverksamma och många i ledande positioner<br />
i näringslivet. De skall därför under utbildningen bli medvetna om jämlikhetsfrågor. En bättre atmosfär på<br />
<strong>Chalmers</strong> ger en mindre risk att studenter hoppar av på grund av otrivsel. Om mångfalden bland<br />
studenterna ökar medverkar det i framtiden till fler förebilder för olika grupper eftersom rekryteringsbasen<br />
till doktorander, forskare och lärare blir större. Högskolan bör stödja aktiviteter ur minoritetsgruppers<br />
perspektiv men rikta sig till alla studenter.<br />
Studenter på <strong>Chalmers</strong> skall inte drabbas av orättvisor på grund av sin bakgrund eller tillhörighet.<br />
Högskolan bör stödja aktiviteter ur minoritetsgruppers perspektiv men som rikta sig till alla studenter<br />
Vidare skall högskolan ta sitt ansvar ur ett arbetsmiljöperspektiv och hjälpa till med jämlikhetsarbetet<br />
genom att ställa upp med både personalmässiga och ekonomiska resurser.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att studenterna skall ha möjlighet att ta del av utbildningar i jämlikhet och jämställdhet.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall ta fram riktade insatser för att stödja de underrepresenterade grupperna på<br />
skolan.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> ska stödja aktiviteter ur minoritetsgruppers perspektiv som riktar sig till alla<br />
studenter.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tar ansvar för studenternas jämlikhetsarbete, bland annat genom att hjälpa till<br />
med personalmässiga och ekonomiska resurser.<br />
7.4 Sexuella trakasserier<br />
Det viktigaste kännetecknet för sexuella trakasserier är att de är oönskade av den som utsätts för dem. Det<br />
är varje individs ensak att avgöra vilket uppträdande som kan accepteras och vad som är kränkande.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Sexuell uppmärksamhet, oavsett om den är positivt eller negativt menad, övergår i sexuella trakasserier om<br />
den som står för beteendet fortsätter, trots att det har gjorts klart att mottagaren anser att den sexuella<br />
uppmärksamheten är ovälkommen. Ett enda tillfälle kan emellertid vara att betrakta som sexuella<br />
trakasserier om beteendet är tillräckligt allvarligt. Att den sexuella uppmärksamheten är oönskad skiljer<br />
sexuella trakasserier från beteenden som är välkomna och ömsesidiga.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> tolererar inte någon form av sexuella trakasserier, oavsett hur subtila eller oskyldigt<br />
menade de än är. Sexuella trakasserier kan innebära allt ifrån kränkande tillmälen till fysiska närmanden.<br />
Detta gäller såväl mellan anställda och studenter som studenter emellan.<br />
Den som har blivit utsatt för sexuella trakasserier skall veta vem man kan prata med om händelsen och var<br />
man kan få hjälp. Därför skall information gå ut om vart man kan vända sig.<br />
Enligt Lagen om likabehandling i högskolan har <strong>Chalmers</strong> en skyldighet att verka för att studenter inte<br />
utsätts för sexuella trakasserier. Högskolan bör tillsammans med kåren upprätta en handlingsplan för hur<br />
man skall agera då fall av sexuella trakasserier upptäcks så att både offer och förövare får hjälp. Det är också<br />
viktigt att det klargörs vilka eventuella disciplinåtgärder som kan bli aktuella. Viktigast är information till<br />
studenterna om tillvägagångssätt och kontaktpersoner då man blivit utsatt för sexuella trakasserier.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att alla fall av sexuella trakasserier som kommer högskolan eller studentkåren till kännedom tas<br />
på allvar och utreds, oavsett vem som blivit kränkt eller vem som har kränkt någon annan.<br />
Att Att studentkåren och <strong>Chalmers</strong> tillsammans upprättar en handlingsplan för hur fall av sexuella<br />
trakasserier skall hanteras, samt att en sådan plan finns tillgänglig för alla studenter.<br />
7.5 Mångfald<br />
”Det är inte olikheterna i sig utan samspelet mellan dem som gör mångfalden till en framgångsfaktor”<br />
(Integrationsverkets mångfaldsplan).<br />
I en akademisk miljö är det berikande att det finns en mångfald av idéer, perspektiv, infallsvinklar och<br />
frågeställningar. Mångfald är idag till stor utsträckning en rekryteringsfråga, speciellt inom etnisk<br />
tillhörighet, eftersom de grupperna är starkt underrepresenterade på högskolorna. <strong>Chalmers</strong> har ett ansvar<br />
att informera om regler och normer inom högskolan för studenter. På det sättet kan man undvika att<br />
studenter stöter på problem på grund av sin etniska tillhörighet.<br />
7.5.1 Social bakgrund<br />
Det är viktigt att <strong>Chalmers</strong> attraherar alla människor oavsett social bakgrund. De som kommer från en<br />
studieovan miljö väljer i mindre utsträckning att söka sig till högskolestudier än personer med föräldrar<br />
som har akademisk bakgrund. Snedrekryteringen kan även bero på skillnader i ekonomiska<br />
förutsättningar. Studenter från familjer med sämre ekonomiska förutsättningar måste känna att de kan ha<br />
en trygg totalekonomi även när de studerar. Det är en grundförutsättning för att studierna på <strong>Chalmers</strong><br />
skall lyckas.<br />
Det är viktigt att <strong>Chalmers</strong> rekryterar studenter efter deras kunskap och att man attraherar presumtiva<br />
studenter oavsett social bakgrund. Det är en rättvisefråga att alla studenter skall känna att de har rätten och<br />
möjligheten att söka sig till <strong>Chalmers</strong>.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Sidan 28 av 56
Sidan 29 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Att Att högskolan aktivt motverkar attityder, mönster och beteenden som förstärker social<br />
snedrekrytering till <strong>Chalmers</strong>.<br />
7.5.2 Etnisk tillhörighet och religion<br />
Ett vanligt problem är att det ofta glöms bort att människor med utländsk bakgrund inte utgör en<br />
homogen grupp. En gemensam faktor är dock att dessa individer på olika sätt missgynnas och i många fall<br />
diskrimineras. 2002 hade 12 % av de nyantagna på <strong>Chalmers</strong> utländsk bakgrund. Det är en siffra som är<br />
låg och dessutom lägre än för riket i stort.<br />
4 % av studenterna på <strong>Chalmers</strong> har huvudsakligen vuxit upp i ett land utanför Norden. Av de studenter<br />
som huvudsakligen har vuxit upp i ett land utanför Europa har 30 % känt sig orättvist behandlade på<br />
grund av kön, etniskt ursprung eller sexuell läggning under tiden vid <strong>Chalmers</strong>. Motsvarande siffra för alla<br />
manliga studenter på <strong>Chalmers</strong> är 4 %. Statistik är ingen sanning men ett riktmärke.<br />
Det är viktigt att både <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> och <strong>Chalmers</strong> tar ansvar för att ingen på något sätt känner sig<br />
illa behandlad eller diskriminerad på <strong>Chalmers</strong>.<br />
För att öka mångfalden på <strong>Chalmers</strong> anser <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> att vidare studier bör utföras på området<br />
etnisk snedrekrytering, för att ytterligare kartlägga vilka faktorer som kan påverka den kvalitativa<br />
integreringen av etnisk mångfald i högskolan och samhället i övrigt. En sådan bör sedan ligga till grund för<br />
en handlingsplan för breddad rekrytering med fokus på etnisk tillhörighet. Handlingsplanen ska även<br />
innefatta hur <strong>Chalmers</strong> kan nå ut till nya potentiella studentgrupper för att rekrytera de bästa studenterna.<br />
För att <strong>Chalmers</strong> skall bli attraktivare för alla studenter oavsett etnisk tillhörighet, skall informationen<br />
tydliggöra att <strong>Chalmers</strong> vill ha en större bredd bland sökande till skolan. En naturlig acceptans för olika<br />
kulturer samt en fullvärdig integration kommer att locka fler kvalificerade studenter. Det är viktigt att<br />
ingen person känner sig hindrad av att söka till <strong>Chalmers</strong> på grund av sin etniska tillhörighet.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tillsammans med <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> skall motverka alla typer av utanförskap<br />
på grund av etnisk tillhörighet.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tar fram en handlingsplan för breddad rekrytering för att kunna värva de bästa<br />
studenterna, oavsett etnisk tillhörighet.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> i sin information tydliggör att de vill ha en stor bredd bland de sökande till<br />
skolan.<br />
7.6 Sexuellt likaberättigande<br />
Med sexuell läggning avses homo-, bi- och heterosexualitet. Begreppet sexuellt likaberättigande omfattar<br />
även transsexuella personer. Förkortningen HBT står för homo-, bi- och transsexuella personer.<br />
De problem som idag drabbar HBT-personer är till stor del orsakat av kunskapsbrist vilket visar sig i de<br />
fördomar som finns mot HBT-gruppen. HBT-personer drabbas ofta av trakasserier och diskriminering.<br />
Vårt samhälle genomsyras av en heterosexuell norm, vilket lätt kan avspeglas och reproduceras inom<br />
<strong>Chalmers</strong>. Att heterosexualiteten utgör norm innebär att den uppfattas som naturlig och neutral, och<br />
därmed osynliggörs, medan annan sexuell läggning blir differentiellt utpekad och då synlig. Det måste<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> och <strong>Chalmers</strong> motarbeta genom personligt ansvarstagande, både hos studenter och<br />
anställda, och genom information kring de här frågorna eftersom <strong>Chalmers</strong> ska vara en värderings- och
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
normproducerade högskola. Ingen skall känna sig kränkt eller bli diskriminerad som individ eller som<br />
grupp på <strong>Chalmers</strong> eller inom <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> oavsett läggning. Ingen skall tveka att söka <strong>Chalmers</strong><br />
på grund av sin sexuella läggning.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> uppmärksammar förekomsten av diskriminering och kränkande särbehandling<br />
på grund av sexuell läggning samt bedriver ett aktivt arbete för att främja sexuellt<br />
likaberättigande och motverkan av diskriminering.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tar fram en handlingsplan för att motverka uppkomst av ovanstående problem.<br />
Att Att anställda, speciellt lärare och studievägledare, skall bli insatta i problematiken för HBTgruppen.<br />
7.7 Funktionsnedsättning<br />
Jämlikhet för personer med funktionsnedsättning innebär möjlighet till full delaktighet och att alla har<br />
samma möjlighet till service, hjälp och information. För <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> är detta speciellt viktigt<br />
under mottagningen.<br />
Alla funktionshinder är inte synliga. Det kan även innebära psykiska eller neuropsykiatriska begränsningar<br />
eller läs- och skrivsvårigheter. Det är viktigt att ha förståelse för dessa icke synliga funktionshinder, samt<br />
att de inte på något sätt förringas. Det skall aldrig bli en ekonomisk diskussion kring de hjälpmedel och<br />
anpassningar som kan behövas för att studenter med funktionsnedsättning skall kunna bedriva sina studier<br />
eller delta i fritiden på <strong>Chalmers</strong>. Det är individens behov som skall tillgodoses och stå i centrum.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att det på högskolan finns personer med särskilt ansvar för att handha ärenden rörande<br />
funktionsnedsättningar.<br />
Att Att alla studenter på <strong>Chalmers</strong> ska ha möjlighet till full delaktighet i såväl studier. som<br />
fritidsaktiviteter som äger rum på <strong>Chalmers</strong>området eller i högskolans eller studentkårens<br />
regi.<br />
Att Att alla studenter ska i största möjliga mån ha möjlighet till full delaktighet i fritidsaktiviteter<br />
som äger rum på <strong>Chalmers</strong>området eller i högskolans eller studentkårens regi.<br />
7.7.1 Studier<br />
Såväl utbildning som studiemiljö skall vara anpassad och tillgänglig för studenter med<br />
funktionsnedsättning så att de kan delta på lika villkor. Studenter med funktionsnedsättning skall ha full<br />
tillgång till hjälpmedel för att klara av studierna på <strong>Chalmers</strong>. Vidare skall det ses som en självklarhet att<br />
speciella behov i samband med tentamen tillgodoses.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter som har speciella behov i samband med studier eller tentamen får dessa<br />
tillgodosedda.<br />
Sidan 30 av 56
Sidan 31 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
7.7.2 Lokaler<br />
Det är viktigt att området och att lokalerna på <strong>Chalmers</strong> anpassas för att studenter med<br />
funktionsnedsättning skall kunna röra sig fritt samt att detta sker omgående. Vid ombyggnader på<br />
<strong>Chalmers</strong> är det viktigt att vägar inte spärras av De tillfälliga lösningarna drabbar studenter med<br />
funktionsnedsättning hårt. Det är viktigt för studenter med funktionsnedsättning att det finns tillgång till<br />
vilorum i närheten av undervisningslokaler. Studenter med funktionsnedsättning skall få information om<br />
var vilorummen är och hur man lånar dem.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong>området samt dess lokaler skall i största möjliga mån vara anpassade för att<br />
erbjuda full tillgänglighet även för personer med funktionshinder.<br />
Att Att alla om- och tillbyggnationer på <strong>Chalmers</strong> helt uppfyller kraven på full tillgänglighet.<br />
Att Att tillfälliga lokaler inte erbjuder sämre tillgänglighet än permanenta.<br />
Att Att Att det finns vilorum tillgängliga samt att det finns klar och tydlig information om hur man<br />
kommer åt dessa.<br />
7.7.3 Information<br />
Information skall vara tillgänglig för alla. Det är det faktum att den omgivande miljön brister i till exempel<br />
information, kommunikation eller utbildning som hindrar människor med funktionsnedsättning från att<br />
delta på lika villkor. Studenter med funktionsnedsättning på <strong>Chalmers</strong> skall få information av <strong>Chalmers</strong><br />
om sina rättigheter och den service som finns när de har blivit antagna. <strong>Chalmers</strong> skall inte skönmåla<br />
bilden utan hålla sig till saklig information om studiesituationen och om vilka hinder och möjligheter som<br />
finns för studenter med funktionsnedsättning på <strong>Chalmers</strong>. <strong>Chalmers</strong> måste ge råd och stöd så att<br />
studentens svårigheter i den dagliga situationen på <strong>Chalmers</strong> undanröjs. Det skall vara klart och tydligt<br />
vart man skall vända sig för att få den hjälp och det stöd man behöver. Vidare skall <strong>Chalmers</strong> informera<br />
om vart man kan vända sig om man behöver få ett funktionshinder dokumenterat.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter med funktionsnedsättning skall få information av <strong>Chalmers</strong> om sina rättigheter<br />
och möjligheter till hjälpmedel när de blivit antagna.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
8 Studie- och arbetsmiljö<br />
En god arbetsmiljö är en förutsättning för goda studieresultat. Alla måste kunna studera utan att riskera sin<br />
hälsa. Ett helhetsgrepp om arbetsmiljön krävs, eftersom den totala arbetsmiljön skapas av en samverkan<br />
mellan fysisk och psykosocial miljö. Genom att uppmärksamma och åtgärda brister i arbetsmiljön<br />
förebyggs arbetsskador och en god studiemiljö uppnås. Det får aldrig vara så att arbetsmiljöproblem<br />
hindrar eller försvårar för någon att delta i utbildningen. Studenten skall ha reella möjligheter att påverka<br />
missförhållanden i studie- och arbetsmiljön.<br />
8.1 Studerandearbetsmiljöombud<br />
Genom att uppmärksamma och åtgärda brister i arbetsmiljön förebyggs arbetsskador och en god<br />
studiemiljö uppnås. Det får aldrig vara så att arbetsmiljöproblem hindrar eller försvårar för någon att delta<br />
i utbildningen.<br />
Varje program skall ha minst ett studerandearbetsmiljöombud. Studenter skall vara fullvärdiga ledamöter<br />
i den formella organisationen av arbetsmiljöarbetet. Det är viktigt att studerandearbetsmiljöombud har<br />
sådan grundläggande rättighet som rösträtt i samma omfattning som övriga inblandade i skyddsarbetet.<br />
Studerandearbetsmiljöombud skall tillsammans med högskolerepresentanter sitta med i en lokal grupp<br />
som har till uppgift att bevaka den fysiska och psykiska arbetsmiljön på programmet.<br />
Studerandearbetsmiljöombud skall ha rätt till för målgruppen anpassad utbildning, vilken skall bedrivas<br />
på lämplig tid för studenterna och ombesörjas av <strong>Chalmers</strong>. Möjligheten att följa obligatoriska kurser skall<br />
inte påverkas av att studenten fungerar som arbetsmiljöombud.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att arbetsmiljöproblem, vare sig de är av fysisk eller psykisk karaktär, aldrig får påverka någons<br />
studier negativt.<br />
Att Att alla program skall ha minst ett arbetsmiljöombud.<br />
Att Att studenternas arbetsmiljö skall behandlas i för ändamålet anpassade grupper bestående av<br />
högskolerepresentanter och studenter<br />
At Att At<br />
studenterna skall vara fullvärdiga medlemmar i organisationen av arbetsmiljöarbetet.<br />
Att Att högskolan skall utbilda studerandearbetsmiljöombuden.<br />
8.2 Fysisk studie- och arbetsmiljö<br />
Den optimala undervisningslokalen är utformad så att kontakten mellan föreläsare och studenter är god,<br />
samt att högt ställda krav på ergonomi, klimat, ventilation, belysning, akustik, säkerhet och lokalvård<br />
uppfylls. En god arbetsmiljö är förutom ett grundläggande krav ett konkurrensmedel när det gäller att<br />
attrahera studenter till skolan.<br />
För att markera vikten av bra lokaler för undervisning och studier skall det på högskolan finnas någon<br />
form av forum med studentrepresentation där lokalerna på <strong>Chalmers</strong> diskuteras ur ett studentperspektiv.<br />
Undervisningen för ett program ska planeras för att undvika långa avstånd mellan undervisningslokalerna.<br />
Undervisning för samma program på båda campusområdena ska undvikas under samma dag. I synnerhet<br />
är det viktigt att undervisningen under de första två åren på ett program begränsas till ett avgränsat<br />
geografiskt område. Högskolan måste också ta ett ansvar för de ökade resekostnader det kan innebära med<br />
undervisning på två campus.<br />
Sidan 32 av 56
Sidan 33 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Även utomhusmiljön är viktig för trivseln för studenterna. Det är därför minst lika viktigt att man<br />
planerar och utvecklar denna i samma takt som byggnaderna utvecklas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> lokaler uppfyller högt ställda krav på ergonomi, klimat, ventilation, belysning,<br />
akustik och lokalvård.<br />
Att Att studenternas lokaler diskuteras i ett av högskolan och <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> gemensamt<br />
definierat forum.<br />
Att Att undervisningslokalerna för varje utbildningsprogram skall hållas samlade till en begränsad<br />
geografisk yta under de första två åren.<br />
Att Att lokalerna för undervisningen på ett program ska planeras för att undvika långa<br />
transportsträckor för studenterna.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> lokaler och utomhusmiljö ständigt utvecklas för att öka trivseln hos studenterna.<br />
8.2.1 Dator-, rit- och laborationssalar<br />
Datorsalar används kontinuerligt under hela dygnet och skall därför uppfylla högt ställda krav på<br />
ventilation och kylning, då en datorsal ofta kan bli varm på grund av dess utrustning. Det är viktigt att<br />
arbetsplatserna i datorsalarna är ergonomiskt riktigt utformade och att salarna innehåller erforderlig<br />
utrustning. Då stor del av utbildningen kräver datorarbete är det viktigt att det finns god tillgång till<br />
datorer. Dessutom skall tillgången till trådlöst nätverk byggas ut för att täcka hela campusområdena. Detta<br />
för att erbjuda möjlighet till varierande arbetsmiljö. Det skall också finnas god tillgång till support och<br />
service då det uppstår problem med arbetsdatorerna.<br />
I laborationslokaler finns ofta utrustning som kräver speciell hantering. Det är därför viktigt att lokalerna<br />
uppfyller högt ställda krav på arbetsmiljö och säkerhet. Om särskild utbildning eller skyddsutrustning<br />
krävs skall högskolan tillhandahålla sådan.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att dator-, rit- och laborationssalar uppfyller ovan ställda krav på ventilation och säkerhet samt<br />
är ergonomiskt utformade.<br />
Att Att Att det finns god tillgång till datorsalar.<br />
Att Att det trådlösa nätverket på skolan täcker hela campusområdena.<br />
Att Att Att det för studenterna på skolan finns fullgod datorservice och –support.<br />
8.2.2 Kontorsarbetsplatser<br />
Forskarstuderande samt examensarbetare tillbringar mycket tid i kontorsmiljö. Det är därför viktigt att<br />
kontorsarbetsplatserna uppfyller högt ställda krav på ergonomi, klimat, ventilation, belysning, akustik och<br />
lokalvård.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att kontorsarbetsplatserna uppfyller högt ställda krav på ergonomi, klimat, ventilation,<br />
belysning, akustik och lokalvård.<br />
Studieplatser<br />
Alla studenter skall ha tillgång till studieplatser. Det skall finnas studieplatser både för enskilda och<br />
grupper, vilka skall vara tillgängliga hela dygnet. Studieplatser skall vara placerade både centralt och i<br />
närhet till undervisningen, med god spridning över båda campusområdena. Alla studieplatser på <strong>Chalmers</strong><br />
skall vara tillgängliga för samtliga <strong>Chalmers</strong> studenter. Då behoven är varierande ska det finnas god<br />
tillgång både till mindre grupprum och till läsesalar.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det skall finnas studieplatser i tillfredsställande omfattning.<br />
Att Att alla studenter skall ha tillgång till alla studieplatser.<br />
Att Att studieplatsernas utformning präglas av en variation för att kunna uppfylla de olika behov<br />
som finns.<br />
Att studieplatser finns både centralt på campusen och i närhet till undervisningen.<br />
8.3 Psykosocial studie- och arbetsmiljö<br />
I en akademisk miljö skall lokalerna vara utformade så att även människor med särskilda fysiska behov kan<br />
tillgodogöra sig utbildningen.<br />
En akademisk miljö är inte bara lokaler, utan även en miljö där studenter och anställda samverkar med<br />
respekt och förståelse. För att studenterna skall göras medvetna om den unika miljö de vistas i, bör<br />
studenterna ges möjlighet att göra besök vid institutionerna. Det är därför viktigt att lokaler planeras så att<br />
institutionerna är lättillgängliga för studenter och vice versa.<br />
Även utomhusmiljön är viktig för trivseln för studenterna. Det är därför minst lika viktigt att man<br />
planerar och utvecklar denna i samma takt som byggnaderna utvecklas.<br />
Den attityd som lärare visar mot studenter betyder mycket för motivationen till studier. Det är viktigt att<br />
man från de undervisande institutionerna visar en god vilja att hjälpa de studenter som söker svar på<br />
frågor. Att erbjuda konsultationstid, en tid då man garanterat får tag i någon som kan svara, får inte<br />
innebära att studenter är ovälkomna på andra tider. Undervisningen skall vara utformad så att studenten<br />
kan deltaga aktivt. Delaktighet i planering och utformning av undervisningen är viktigt för välbefinnandet.<br />
Studenten skall ha reella möjligheter att påverka missförhållanden i studie- och arbetsmiljön. Därför skall<br />
studenten ha samma rättigheter och möjligheter till förändring och påverkan som anställda vid högskolan.<br />
Att vara högskolestudent innebär i många fall en stressig levnadssituation. Alla skall veta att de kan vända<br />
sig till studenthälsan för att få hjälp att hantera denna stress.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenterna skall ha reellt inflytande över sin studiesituation.<br />
Att Att alla studenter skall informeras om vart de kan vända sig för att få hjälp med stressrelaterade<br />
problem.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> lokaler och utomhusmiljö ständigt utvecklas för att öka trivseln hos studenterna<br />
Sidan 34 av 56
Sidan 35 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Att Att lärare såväl som studenter och andra anställda har en bra attityd, med hörnstenarna:<br />
respekt, förståelse och god vilja<br />
8.4 Studentlokaler<br />
För att uppnå en tillfredsställande social studiemiljö bör det finnas lokaler i anslutning till undervisningen<br />
där studenter kan vistas för att bedriva gemensam sektionsverksamhet. Alla studerandesektioner skall<br />
därför ha sektionslokaler. Lokalerna skall vara utformade så att verksamhet såsom möten, studier och fester<br />
kan bedrivas i dem samt att möjlighet till att laga och äta mat .finns. Det är även viktigt att alla sektioner<br />
har ensam tillgång till åtminstone en del av sina sektionslokaler. Alla studentlokaler skall vara<br />
brandklassade och försäkrade.<br />
Föreningsverksamhet är viktig för att skapa en god social miljö och trivsel för de studerande på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Det är därför viktigt att högskolan i största möjliga mån tillgodoser det behov av föreningslokaler som<br />
finns hos de studerande. Sektionslokalerna skall finnas i anslutning till de undervisningslokaler som<br />
respektive sektion företrädesvis använder. För att säkerställa tillgången på sektionslokaler med en lägsta<br />
godtagbar storlek och standard skall högskolan från centralt håll tillskjuta erforderliga medel. Medlen som<br />
tillskjuts sektionerna från centralt håll skall vara öronmärkta för ändamålet och markerar därmed vikten av<br />
sektionslokaler. Tillgången samt vad som avses med lägst godtagbar storlek och standard på<br />
sektionslokalerna skall regleras i ett av högskolan tillsammans med <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> upprättat<br />
dokument med riktlinjer för sektionslokaler. Kostnaden för sektionslokalerna skall spegla lokalens verkliga<br />
kostnad Storleken bör bero på antal studenter inom studerandesektionen och det ska även framgå att det<br />
är minsta accepterade storlek som regleras.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att alla studerandesektioner skall ha en brandklassad och försäkrad sektionslokal.<br />
Att Att sektionslokaler skall finnas i anslutning till de undervisningslokaler som respektive<br />
studerandesektion företrädesvis använder.<br />
Att Att lunchplatser i tillräcklig omfattning för sektionens medlemmar tillhandahålls i anslutning<br />
till sektionslokalerna.<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> tillsammans med <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> reglerar ett dokument med riktlinjer för<br />
sektionslokaler.<br />
8.5 Föreningslokaler<br />
Föreningsverksamhet är viktig för att skapa en god social miljö och trivsel för de studerande på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Det är därför viktigt att högskolan i största möjliga mån tillgodoser det behov av föreningslokaler som<br />
finns hos de studerande. Föreningarna som drivs av studerande på <strong>Chalmers</strong> bedriver ett omfattande<br />
arbete i syfte att förbättra såväl den rent sociala miljön som studiemiljön på skolan. De har till viss del<br />
stora lokalbehov som högskolan bör uppfylla. Om en förening har anknytning till någon<br />
studerandesektion bör lokalen ligga i nära anslutning till sektionens övriga verksamhet. Lokaler skall i<br />
första hand upplåtas till föreningar anslutna till <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> och dess studerandesektioner samt<br />
därefter till andra föreningar som bedriver verksamhet som riktar sig till en stor del av de studerande vid<br />
<strong>Chalmers</strong>. Föreningslokaler skall upplåtas hyresfritt.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall tillgodose de lokalbehov som finns hos studentkårens och<br />
studerandesektionernas föreningar och kommittéer.<br />
Att Att föreningar och kommittéer knutna till studerandesektioner skall tillhandahållas lokaler i<br />
anknytning till dessa.<br />
Att Att föreningslokaler skall upplåtas hyresfritt.<br />
Sidan 36 av 56
9 Studieekonomi<br />
Sidan 37 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
En god och trygg ekonomi under studietiden skapar en grund för att studenten skall känna välbefinnande,<br />
kunna tillgodogöra sig utbildningen och prestera goda studieresultat. De ekonomiska villkor som erbjuds<br />
studenterna skall vara av en sådan art att de inte riskerar att rasera den personliga ekonomin på grund av<br />
högre studier.<br />
Studiemedlen utgör grundstommen i sammanhanget. Utbildningen har stor betydelse för individens<br />
utveckling och bör därför ses som en personlig investering. Utbildningen har också ett stort värde för<br />
samhällets utveckling ur ekonomiska, kulturella och demokratiska perspektiv. Alltså bör det ligga i statens<br />
intresse att uppmuntra folk att utbilda sig genom att erbjuda goda ekonomiska villkor.<br />
9.1 Studiemedel<br />
Ett system för studiefinansiering bör vara så generellt som möjligt för att vara enkelt och överskådligt. Det<br />
skall tillsammans med övriga bidragssystem i samhället tillgodose behoven hos så många individer som<br />
möjligt. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver att staten garanterar studielån även för studenter som genom vanlig<br />
kreditprövning inte skulle bli godkända som låntagare. Vidare skall studiefinansieringssystemet garantera<br />
studenten en enligt Konsumentverket skälig levnadsstandard.<br />
Tiden för hantering av ärenden får inte överstiga två veckor.<br />
Valet av högskolestudier är av största vikt för resten av individens liv. Om man upptäcker att det val man<br />
har gjort inte är det rätta, skall det finnas möjlighet att byta utbildning och få studiemedel för att slutföra<br />
den utbildningen. Möjlighet till studiemedel skall vara uppåt begränsade i tiden, men då särskilda skäl<br />
föreligger skall dispens kunna ges för ytterligare studiemedelsutbetalningar. Ett synnerligt skäl till förlängd<br />
utbetalningsperiod skall vara byte av utbildningsprogram.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att nivån på studiemedlet skall vara sådan att studenten garanteras en enligt Konsumentverket<br />
skälig levnadsstandard.<br />
Att Att tiden för hantering av ansökan om studiemedel ej får överstiga två veckor.<br />
Att Att dispens för ytterligare studiemedelsutbetalningar vid överskriden tidsgräns skall ges då<br />
särskilda skäl föreligger.<br />
Att Att byte av utbildningsprogram skall räknas som synnerligt skäl vid ansökan om förlängd<br />
utbetalningsperiod av studiemedel.<br />
Att Att maximalt antal veckor studiemedel förlängs till 260 veckor.<br />
9.1.1 Bidrag och lån<br />
För att underlätta den ekonomiska bördan för den enskilde studenten skall staten ge möjlighet till<br />
studiefinansiering genom såväl lån som bidrag. Samma finansieringsmöjligheter skall ges oberoende av hur<br />
studenten väljer att finansiera sina studier för övrigt. Bidragsdelen skall vara stor nog att inte hindra<br />
rekrytering till högre studier.<br />
Mängden tilldelade medel skall vara lättöverskådlig. Därför skall inga avgifter för att erhålla studiemedel<br />
tas ut.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Under åren 1991-2001 räknades inte studiemedlet upp i takt med KPI. Sedan 1989 har studiemedlen<br />
tappat drygt 40 % i värde 1 . Numera räknas studiemedlen upp i takt med prisbasbeloppet. För att åter ge<br />
studenterna en bra ekonomi bör studiemedlet räknas upp så att det motsvarar den förlust i köpkraft som<br />
har gått förlorad sedan början på 1990-talet. Det här är det enskilt viktigaste kravet <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong><br />
har när det gäller studieekonomin.<br />
Studiemedlen är enbart avsedda för att täcka levnadskostnaderna när man studerar. Under sommaren<br />
och/eller andra ledigheter skall man ha möjlighet att försörja sig genom att jobba. Det är viktigt att<br />
fribeloppet är av den storleken att det tillåter studenter att jobba under de längre sammanhängande<br />
ledigheterna.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att inga avgifter för att erhålla studiemedel skall tas ut.<br />
Att Att studiemedlet engånghöjs för att kompensera den värdeminskning som varit p.g.a. inflation<br />
och höjda hyror sedan början på 1990-talet.<br />
Att Att Att studiemedlet räknas upp mot prisbasbeloppet varje år.<br />
Att Att fribeloppet är så stort att det tillåter att en student jobbar under de längre<br />
ledighetsperioderna.<br />
9.1.2 Utlandsstudier<br />
Staten har del av ansvaret att underlätta för studenter som vill läsa utomlands. Ekonomin skall inte vara ett<br />
hinder, utan studiemedelssystemet skall erbjuda alternativ även då man väljer att förlägga delar av sin<br />
utbildning utomlands. Villkoren för studiemedel vid utlandsstudier skall inte på något sätt vara sämre än<br />
vid studier i Sverige. Vidare skall det ges möjlighet att ta tilläggslån för att kunna täcka eventuella<br />
merkostnader som uppstår, t ex terminsavgifter eller högre bostadskostnader. Denna möjlighet skall ges<br />
även vid utlandspraktik, om denna är del av utbildningen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter som vill genomföra en hel eller delar av sin utbildning utomlands skall beviljas<br />
studiemedel enligt samma meritprövning som råder för studier i Sverige.<br />
Att Att studenter som väljer att genomföra en hel eller delar av sin utbildning, inklusive praktik,<br />
utomlands skall erbjudas möjligheter till tilläggslån för att bekosta eventuella merkostnader.<br />
9.1.3 Meritprövning<br />
Meritprövning skall ske på likvärdigt sätt för alla <strong>Chalmers</strong> studenter, med hänsyn taget till varierande<br />
upplägg av och innehåll i utbildningen. Studenten skall vara meriterad för nya studiemedel då denne blivit<br />
godkänd på en rimlig, i förväg fastställt antal poäng. Denna poängnivå skall fastställas av CSN i samråd<br />
med <strong>Chalmers</strong>. Hänsyn bör tas till chalmeristens höga arbetsbelastning. Meritbedömningen skall endast<br />
Sidan 38 av 56
Sidan 39 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
göras för tid då studenten erhållit studiemedel. Möjlighet skall finnas att under tid utan studiemedel ta<br />
igen missade poäng för att uppnå fastställd poängnivå. Särskilda skäl skall kunna åberopas vid en<br />
meritprövning. Samrådsgrupp skall finnas för att beakta de fall när meritkraven på grund av särskilda skäl<br />
inte uppfyllts. I den lokala gruppen skall representanter från CSN, <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> och <strong>Chalmers</strong><br />
ingå. Att vid ett tidigare tillfälle ha varit i samrådsmöte med CSN skall inte ligga studenten vid last vid<br />
kommande prövningar. Beslut i samband med prövning måste kunna överklagas till högre instans.<br />
Studiemedelssystemet skall vara utformat så att det uppmuntrar nya grupper att börja studera.<br />
Förstaårsstudenter presterar ofta ett lågt resultat då de ej är vana vid den höga studietakten på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Därför skall varje student ha rätt att studera ett första år utan meritprövning under året. Meritkraven för<br />
beviljande av studiemedel för andra årets studier skall vara lägre än för högre årskurser.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att den poängnivå som krävs för meritering till förnyade studiemedel skall fastställas av CSN<br />
och <strong>Chalmers</strong> i samråd.<br />
Att Att Att särskilda skäl skall kunna åberopas vid meritprövning.<br />
Att Att det skall finnas en lokal samrådsgrupp med representanter från <strong>Chalmers</strong>, <strong>Chalmers</strong><br />
<strong>Studentkår</strong> och CSN.<br />
Att Att beslut i samband med prövning skall kunna överklagas till högre instans.<br />
Att Att meritkraven för beviljande av studiemedel skall vara lägre efter första året än efter senare år.<br />
9.1. Återbetalning<br />
Tydliga regler för återbetalning är viktigt. Studielånet bör ses som ett avtal mellan studenten och staten.<br />
Studenten måste kunna överblicka effekterna av återbetalningen och reglerna får inte försämras retroaktivt.<br />
Återbetalningen får inte undergräva den enskildes ekonomi och måste vara kopplad till individens i tiden<br />
skiftande betalningsförmåga. Återbetalningen skall därför vara inkomstrelaterad och maximerad till en<br />
rimlig del av inkomsten. Den övergång från inkomstrelaterad återbetalning till återbetalning baserad på<br />
skuldens storlek har inneburit allvarliga försämringar för de återbetalningsskyldiga.<br />
Under av högskolan beviljat studieuppehåll skall ej återbetalning av studieskulden krävas. Återbetalning av<br />
studieskulden skall krävas tidigast 12 månader efter avslutad studiegång. Den som vill betala tillbaks lånet<br />
snabbare skall ges denna möjlighet utan extra avgifter. Vid ålderspension och dödsfall, eller om särskilda<br />
skäl föreligger, skall hela skulden skrivas av.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att villkoren för tagna lån ej får försämras i efterhand.<br />
Att Att återbetalningen är inkomstrelaterad och maximerad till rimlig del av inkomsten.<br />
Att Att återbetalning av studielånet ej ska på börjas tidigare än 12 månader efter avslutade studier.<br />
Att Att Att återbetalning ej skall krävas under registrerat studieuppehåll.<br />
Att Att Att hela studieskulden avskrives vid ålderspension, dödsfall eller då särskilda skäl föreligger.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
9.1.5 Studentinflytande<br />
Studenter skall ges ett reellt inflytande över regeltillämpning och övriga frågor angående studiemedel, såväl<br />
på lokal som på central nivå. Lokala organ med studentrepresentation som handhar tillämpningsfrågor,<br />
policyfrågor och överklaganden skall finnas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenterna finns representerade i lokala grupper som behandlar studiemedelsrelaterade<br />
frågor.<br />
9.2 Reserabatter<br />
Då bostadsbrist bland både studenter och övriga råder, är det viktigt att göra det möjligt att bo på platser<br />
som inte ligger i skolans omedelbara närhet. Med studentrabatter på de regionala och lokala färdmedlen<br />
öppnas möjligheter att bosätta sig på längre avstånd från <strong>Chalmers</strong> utan att för den skull drabbas<br />
ekonomiskt. Vidare skall inte heller avståndet från ursprungsorten behöva påverka valet av högskola.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att alla högskolestudenter skall ha rätt till rabatter på nationella, regionala och lokala resor.<br />
9.3 Bostadsbidrag<br />
Studenten kan normalt påverka sin egen boendekostnad endast marginellt. Boendet upptar den största<br />
delen av studentens levnadsomkostnad. Boendekostnaderna har dessutom kontinuerligt ökat snabbare än<br />
studiemedlen. Idag utgör bostadskostnaden 31 % av studiemedlet, vilket kan jämföras med 18 % 1989 2 .<br />
Alla studenter skall vara berättigade att söka bostadsbidrag. Bidragets storlek samt rätten till detsamma<br />
skall inte vara beroende av studentens ålder. Rätt till bostadsbidrag skall prövas terminsvis för studenter.<br />
En samordning av studenters studiemedel och bostadsbidrag skulle underlätta en harmonisering av<br />
regelsystemen så att oönskade marginaleffekter undveks.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att alla studenter, oavsett ålder, och inkomst är berättigade till att söka bostadsbidrag.<br />
Att Att Att rätt till bostadsbidrag prövas terminsvis för studenter.<br />
2 Källa: Föreningssparbanken, Institutet för privatekonomi<br />
Sidan 40 av 56
10 Trygghet och hälsa<br />
Sidan 41 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Trygghet och försäkringar syftar här i huvudsak på de rättsliga regler och lagar som riksdagen har instiftat<br />
för att ge alla medborgare en social grundtrygghet, det som kallas det svenska socialförsäkringssystemet.<br />
Studenters rättigheter inom detta system skiljer sig i vissa fall från andra gruppers, ett missförhållande som<br />
inverkar menligt på studenternas sociala skyddsnät. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> anser att studenter skall kunna<br />
upprätthålla skälig levnadsstandard. Detta krav gäller naturligtvis även vid tillfällen då studentens sociala<br />
förhållanden förändras.<br />
Privata försäkringar tecknade med försäkringsbolag berörs inte i det följande resonemanget.<br />
10.1 Sjukdom<br />
Om man som student blir sjukskriven idag så får man ingen sjukpenning, men väl möjligheten att behålla<br />
studiemedlen. Om man är sjuk mer än 30 dagar skrivs lånedelen av och meritkraven från CSN skall<br />
minska i förhållande till sjukskrivningens längd. Det innebär i praktiken en månads karenstid för<br />
studenter, vilket inte är acceptabelt.<br />
Idag har studenter inte möjlighet att sjukskriva sig på annat än heltid. Eftersom studenter, likväl som<br />
andra grupper i samhället, kan ha behov av att sjukskriva sig på deltid kräver <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> att<br />
denna möjlighet införs fullt ut även för studenter.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter skall ha samma karenstid som en normal tillsvidareanställd förvärvsarbetare.<br />
Att Att Att studenter skall ha möjlighet att sjukskriva sig på deltid.<br />
10.2 Skador i samband med studier<br />
Studenter kan drabbas av skador i samband med sin huvudsysselsättning, vilken för studenter är studier.<br />
Om så sker skall studenter ersättas av huvudman för utbildningen på samma villkor som<br />
förvärvsarbetande. Likaså skall bedömning av skadan ske på samma sätt som i arbetslivet.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter som skadats i samband med studier skall ha rätt till ersättning på samma villkor<br />
som förvärvsarbetande.<br />
10.3 Föräldraskap<br />
Det måste vara möjligt att studera som förälder. Det skall också vara möjligt att som student vara<br />
föräldraledig utan att de ekonomiska villkoren försämras. Studerande med försörjningsplikt för barn skall<br />
ha rätt till extra bidrag som ej är kopplade till studiemedlen. Studiemedelssystemet skall vara renodlat så<br />
att de sociala förmåner som alla medborgare med försörjningsplikt för barn har rätt till, inte betraktas som<br />
studiemedel.<br />
Vård av sjukt barn skall kunna ske på samma villkor som för förvärvsarbetande. Som student har man inte<br />
möjlighet att vara föräldraledig på deltid eller att överlåta rätten till vård av sjukt barn på andra, vilket man<br />
kan då man arbetar. Självklart skall även studenter ha dessa rättigheter.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studerande föräldrar skall ha rätt till ett tilläggsbidrag som ej är kopplat till studiemedlen.<br />
Att Att studenter skall ha möjlighet att vara föräldralediga på deltid.<br />
Att Att Att studenter skall ha möjlighet att överlåta rätten till vård av sjukt barn till annan person.<br />
10.4 Socialt bistånd<br />
Studiemedlet är enbart till för att försörja studenten under den tid man studerar. Har man inte möjlighet<br />
att finna försörjning under de tidsperioder då man inte uppbär studiemedel skall studenter bedömas på ett<br />
likvärdigt sätt som andra kommuninvånare vad gäller möjlighet till socialt bistånd från kommunen. Inom<br />
Göteborg skall inga skillnader råda mellan de olika stadsdelarna.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter skall ha samma möjligheter som övriga att få socialt bistånd.<br />
10.5 Arbetslöshet<br />
Studier skall ge rätt till arbetslöshetsersättning på samma sätt som förvärvsarbete. Idag är karenstiden för<br />
arbetslöshetsersättning 90 dagar för en person som precis fullgjort sina studier. Förutsatt att studenten står<br />
till arbetsmarknadens förfogande skall man ha rätt till a-kassa från sysselsättningsuppehållets första dag,<br />
vilket i praktiken innebär att ersättning utgår från och med den sjätte dagen. Vidare betalas ersättning ut<br />
enbart om det kan garanteras att man har fullgjort sina studier, något som kan leda till krav på<br />
återbetalning om man väljer att påbörja en annan utbildning senare. Det är ett orimligt krav.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studier skall berättiga till arbetslöshetsersättning från första dagen av<br />
sysselsättningsuppehåll.<br />
Att Att kravet på återbetalning av arbetslöshetsersättning vid nypåbörjade studier försvinner.<br />
10.6 Pensioner<br />
Pensioner grundas på livsinkomst. Då man som student lägger flera år av sitt arbetsföra liv med att utbilda<br />
sig bör studietiden tillgodoräknas även i pensionssammanhang. Att vidareutbilda sig skall inte vara en<br />
förlustaffär för den enskilde.<br />
Idag är det pensionsgrundande beloppet 138 % av det studiebidrag man får under ett studieår 3 . En<br />
3 Källa: Lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension<br />
Sidan 42 av 56
Sidan 43 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
rimligare siffra hade varit 138 % av det totala studiemedlet. Vidare får man idag inga pensionspoäng om<br />
man inte uppbär studiemedel, vilket är något som inte kan godtas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studier skall vara pensionsgrundande, oavsett om studenten tar studiemedel eller ej.<br />
Att Att den pensionsgrundande inkomsten skall utgöras av 138 % av det totala studiemedlet.<br />
10.7 Studerandehälsovård<br />
Studenthälsovårdens primära mål skall vara att verka förebyggande och kurativt och på så vis förhindra<br />
förseningar och avbrott av studierna på grund av sjukdom. Studenthälsovården skall främst vara vårdande<br />
och rådgivande i studierelaterade problem och sjukdomar och ägna sig åt exempelvis praktiska åtgärder<br />
och råd till studenter, studentkåren och högskolan för att förhindra att fysisk eller psykisk överbelastning<br />
blir bestående och utvecklas till sjukdom.<br />
För att oönskade effekter i studiemiljön lättare skall upptäckas bör studenthälsovården bedriva ett<br />
långtgående samarbete med studievägledningen, studentkåren och högskolan på lokal nivå.<br />
Studenthälsovården skall ha kapaciteten att tillgodose hela behovet av studenthälsovård på <strong>Chalmers</strong>.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenthälsovården skall koncentrera sig på förebyggande och kurativ verksamhet.<br />
Att Att studenthälsovården skall ha sådan omfattning att den är tillgänglig för alla studenter på<br />
<strong>Chalmers</strong>.<br />
10.7.1 Högskolans ansvar<br />
Då huvudmannaskapet för studenthälsovård ligger på högskolan ser <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> det som<br />
naturligt att högskolorna tar ansvar och visar engagemang för studenthälsovårdens drift. Därför måste<br />
högskolan ha ett forum där studenthälsovårdens verksamhet samordnas, behandlas och planeras. Här skall<br />
studenterna vara representerade. Eftersom studenterna är målgruppen för studenthälsans verksamhet är det<br />
också givet att de skall ha stort inflytande över verksamheten. I vilken form högskolan än väljer att<br />
tillhandahålla studenthälsovård skall studenterna ges möjlighet till representation i verksamhetens styrelse.<br />
I linje med principen för studenthälsovård skall vården drivas i sådan omfattning och med målsättningen<br />
att förseningar och avbrott i studierna undviks i största möjliga mån. Högskolan skall därför tilldela<br />
studenthälsovården tillräckligt med resurser för att uppnå denna målsättning. Vidare skall högskolan se det<br />
som en viktig uppgift att sprida information om studenthälsovården bland studenterna så att alla vet om<br />
att den finns och vilken hjälp som erbjuds där.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det på högskolan finns ett forum med studentrepresentation som har till uppgift att<br />
behandla frågor som rör studenthälsovården.<br />
Att Att studenter ges möjlighet till representation i styrelsen för den verksamhet som erbjuder<br />
studenthälsovård.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att högskolan tilldelar studenthälsovården tillräckliga resurser för att de skall ha möjlighet att<br />
på ett fullgott sätt tillgodose det behov av studenthälsovård som finns.<br />
Att Att högskolan bland studenterna sprider information om studenthälsan.<br />
10.7.2 Missbruk<br />
Då en student har problem med alkohol- eller drogmissbruk skall <strong>Chalmers</strong> hjälpa till på samma sätt som<br />
en arbetsgivare. Tillgång till behandlingsprogram och åtgärder skall finnas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att högskolan har en handlingsplan för hur alkohol- och drogmissbruk skall följas upp.<br />
Att Att högskolan erbjuder möjlighet till behandling.<br />
Sidan 44 av 56
11 Bostäder<br />
Sidan 45 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Studenternas bostadssituation bör ses som en integrerad del av studierna. För många studenter är bostaden<br />
inte bara ett hem utan även en del av arbetsplatsen. Goda bostadsförhållanden är en förutsättning för att<br />
bedriva framgångsrika studier.<br />
11.1 Allmänt<br />
Bostadsbehovet för flertalet studenter skiljer sig markant från det normala boendet. Samtidigt är<br />
studenterna en heterogen grupp med sinsemellan mycket olika behov. Därför måste studentboendet<br />
präglas av flexibilitet och mångfald. Statliga och kommunala åtgärder måste medge ett stort mått av<br />
valfrihet för studenternas boende.<br />
En fortsatt utbyggnad av <strong>Chalmers</strong> samt ett utökat studentutbyte kan komma att ytterligare accentuera<br />
behovet av ändamålsenliga genomgångsbostäder.<br />
Bostadsproblem, vare sig de är orsakade av bristande utbud eller orimliga prislägen för studenter, skall inte<br />
behöva orsaka att den enskilde tvingas avstå från studier.<br />
För att garantera att studentbostäder används enbart av studenter skall kontroll av att hyresgäster i<br />
studentbostäder studerar göras. Dock skall tidsbegränsad dispens kunna ges för synnerliga skäl.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att hyresgäster i studentbostäder skall kontrolleras så att det kan styrkas att de verkligen<br />
studerar.<br />
Att Att Att tidsbegränsad dispens från studiekravet skall kunna ges då särskilda skäl föreligger.<br />
Att Att ingen student skall behöva tacka nej till sin utbildningsplats på <strong>Chalmers</strong> på grund av att<br />
bostad saknas.<br />
Att Att alla studenter skall ges möjlighet att bo i en omedelbar närhet till sitt campusområde.<br />
11.2 Statens och kommunens ansvar<br />
Staten, såsom ansvarig för högre utbildning, måste också ta det övergripande ansvaret för studenters<br />
boende. Frågan om kostnader för, och tillgång till, bostäder för studenter skall därmed betraktas som en<br />
del av utbildningspolitiken. Det skall vara möjligt att få en studentlägenhet som inte kostar mer än en<br />
tredjedel av studiemedlets maxbelopp. Detta kan jämföras med snittet i Sverige, där hyran genomsnittligen<br />
utgör en fjärdedel av hushållets inkomst.<br />
Bidrag för byggande av studentbostäder skall ej vara lägre än för byggande av övriga bostäder.<br />
Kommunen skall ta sitt ansvar i bostadsfrågan och underlätta för bostadsbolagen, exempelvis genom att<br />
upplåta centrala tomter vid nybyggnation av studentbostäder. Anledningen till att studentbostäder bör<br />
beredas plats centralt är främst den att studenterna vill bo nära sitt lärosäte, och då båda <strong>Chalmers</strong> campus<br />
är att betrakta som centralt belägna bör alltså bostäderna placeras därefter.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att bidrag vid byggande av studentbostäder ej skall vara lägre än bidrag för byggande av övriga<br />
bostäder.<br />
Att Att kommunen skall underlätta för nybyggnation av studentbostäder.<br />
11.3 Bostäder för gäststudenter<br />
När högskolan ingår avtal om studentutbyte, skall även högskolan vara den som har det övergripande<br />
ansvaret för att gäststudenter har någonstans att bo under sin studietid, och att denna bostad finns<br />
disponibel senast vid terminens start.<br />
Övriga internationella studenter skall erbjudas hjälp av högskolan i sitt bostadssökande, t ex i form av<br />
översättning av annonser, telefon- och internettillgång. Vidare bör <strong>Chalmers</strong> ha bostadssituationen i<br />
åtanke då antalet platser för internationella studenter fastställs, så att det anpassas efter möjligheten att få<br />
någonstans att bo. Det är viktigt att utländska studenter får riklig och ärlig information om hur det går till<br />
att skaffa bostad i Göteborg.<br />
Bostäder för gäststudenter bör vara integrerade med övriga studentbostäder för att på så sätt underlätta<br />
kontakter med svenska studenter och svenskt studentliv.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att samtliga via utbytesprogram hitresta studenter erbjuds bostad av högskolan.<br />
Att Att högskolan erbjuder utländska studenter hjälp i sitt bostadssökande.<br />
Att Att information om bostadssökande och bostadssituationen i god tid ges till nyantagna<br />
studenter.<br />
11.4 Bostäder för funktionshindrade studenter<br />
Studenter med olika former av funktionshinder skall ha tillgång till behovsanpassade bostäder, utan att det<br />
medför extrakostnader för studenten. Bostäder för funktionshindrade skall integreras med övrigt<br />
studentboende.<br />
Att anpassa bostäder för funktionshindrade är inget som görs enbart för den boende, utan även för att det<br />
skall vara möjligt att ta emot besök av funktionshindrade personer. Bostaden är en viktig del för<br />
studentens trivsel, både som bostad och arbetsplats. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> skall därför aktivt påverka<br />
bostadsbolagen så att fler handikapps- och allergianpassade studentlägenheter byggs.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att fler handikappanpassade och allergianpassade studentlägenheter byggs, med möjligheten att<br />
skriva upp sig i en separat bostadskö för just de lägenheterna.<br />
Att Att alla om - och nybyggnationer av studentbostäder i Göteborg uppfyller grundläggande krav<br />
på tillgänglighet, oavsett funktionshinder.<br />
Sidan 46 av 56
Sidan 47 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
11.5 Skydd och säkerhet<br />
Grundläggande för en bostad är att det finns en trygghetskänsla innanför hemmets väggar. En<br />
trygghetskänsla bygger bland annat på att lås fungerar och att det finns ett säkert brandskyddssystem.<br />
Gemensamma utrymmen, portar, trapphus samt anslutande gång- och cykelvägar skall vara väl upplysta<br />
för att öka tryggheten för de boende.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att alla studenter har rätt till ett tryggt boende.<br />
Att Att alla studentbostäder skall vara säkra ur ett brandskyddsperspektiv.<br />
Att Att kringområden samt gång- och cykelvägar i anslutning till studentbostadsområdena skall<br />
vara väl upplysta.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
12 Rättssäkerhet<br />
Sedan 1994 är <strong>Chalmers</strong> stiftelsehögskola vilket innebär att vi inte lyder under högskolelagen och<br />
högskoleförordningen. Detta leder till att chalmeristerna inte har samma rättskydd som övriga studenter.<br />
Av denna anledning är det viktigt att <strong>Chalmers</strong> har klara interna regler på vad som gäller för <strong>Chalmers</strong><br />
studenter och att de speciella villkor som stiftelseformen medför på ett tydligt sätt klargörs för alla<br />
studenter på <strong>Chalmers</strong>.<br />
12.1 Regelverk<br />
På grund av Chalmeristernas osäkra rättssituation skall <strong>Chalmers</strong> skapa ett regelverk där studenternas<br />
rättigheter och skyldigheter klargörs. Regelverket skall vara lättillgängligt för studenterna vid <strong>Chalmers</strong> och<br />
tillsammans skall högskolan och <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> göra en årlig revidering. Att <strong>Chalmers</strong> är en<br />
stiftelsehögskola skall ej påverka chalmeristernas rättssäkerhet negativt.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong>studenterna har minst lika bra rättsskydd som övriga svenska studenter.<br />
Att Att det på <strong>Chalmers</strong> skall finnas ett lättillgängligt, klart och tydligt regelverk för studenternas<br />
skyldigheter och rättigheter.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skapar ett sätt att hantera interna klagomål rörade utbildningsfrågor motsvarande<br />
HSV<br />
12.2 Studerandeombudsmän<br />
Följande stycke gäller under förutsättning att <strong>Chalmers</strong> fortfarande saknar överklagandenämnd.<br />
Två studerandeombudsmän, gärna en av vardera könet, skall finnas på skolan som Dessa skall kunna<br />
föra den enskilde studentens talan gentemot högskolan i fall som rör utbildningen, den studiesociala<br />
miljön samt i disciplinärenden. Ombudsmannen skall finnas till för både studenterna och de anställda när<br />
de blivit orättvist behandlade.<br />
Det är viktigt att denne får tillräckliga resurser och att denne är lättillgänglig. Ombudsmannen skall få<br />
tillgång till alla handlingar, även av skolan sekretessbelagda, om dessa berör det ärende som<br />
studerandeombudsmannen undersöker.<br />
Studenterna skall informeras om ombudsmännens existens och syfte.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att det finns två studerandeombudsmän på skolan.<br />
Att Att Att studenterna får information om studerandeombudsmännen och deras arbetsuppgifter.<br />
12.3 Disciplinnämnd<br />
Då brott mot <strong>Chalmers</strong> disciplinstadga har begåtts skall dessa ärenden behandlas av en disciplinnämnd.<br />
Disciplinnämnd skall bestå av lärare, studenter och externa lagkunniga.<br />
Sidan 48 av 56
Sidan 49 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Studenten skall alltid anses oskyldig till dess motsatsen bevisats eller studenten erkänt sig skyldig till brott<br />
mot disciplinstadgan. Beroende på förseelsens karaktär och om studenten anses skyldig skall studenten<br />
kunna varnas eller avstängas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att en disciplinnämnd bestående av lärare, studenter och externa lagkunniga skall finnas på<br />
<strong>Chalmers</strong>.<br />
Att Att en student alltid skall betraktas som oskyldig till dess motsatsen bevisats.<br />
12.2.1 Avskiljande<br />
En student kan avskiljas endast om:<br />
det föreligger en påtaglig risk, till exempel på grund av mental sjukdom eller missbruk, att studenten<br />
skadar sig själv, medstudenter eller dyr utrustning<br />
studenten gjort sig skyldig till grov brottslighet.<br />
Disciplinnämnden skall tillkalla ytterligare juridisk hjälp när avskiljningsfall tas upp.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att ovanstående skäl skall vara bakomliggande då frågor om avskiljande tas upp.<br />
Att Att disciplinnämnden kompletteras med ytterligare juridisk hjälp då fall om avskiljande<br />
kommer upp.<br />
12.3 Överklagande Överklagandenämnd<br />
12.3.1 Hantering av överklagningsbara frågor<br />
För de statliga högskolor finns det en överklagandenämnd som handhar överklaganden rörande<br />
behörighetskrav, antagning, tillgodoräknande av kurser, utdelande av examensbevis och liknande frågor.<br />
På <strong>Chalmers</strong> saknas en motsvarighet till detta. Om man som student har ärenden av detta slag får man<br />
vända sig till studerandeombudsmännen.<br />
Även på <strong>Chalmers</strong> skall det finnas en nämnd som hanterar motsvarande ärenden. . Denna bör ha en<br />
sammansättning som inkluderar personer med juridisk kompetens.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det på <strong>Chalmers</strong> finns en nämnd med uppgift att handha överklaganden som rör<br />
antagnings- och examensbeslut.<br />
Att Att nämnden skall inkludera medlemmar med juridisk kompetens.<br />
12.2.3.1 Överklagande av disciplindärenden<br />
För att garantera chalmeristens rättssäkerhet skall det vara möjligt att överklaga disciplinnämndens beslut.<br />
<strong>Chalmers</strong> styrelse bör knyta till sig en extern grupp av bland annat lagkunniga som har erfarenhet av
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
disciplinärenden. Medlemmarna i överklagandegruppen skall vara helt skilda från dem i<br />
disciplinnämnden. Det skall finnas studentrepresentation i gruppen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att att det skall vara möjligt att överklaga disciplinnämndens beslut till en grupp lag- och<br />
sakkunniga som inte är desamma som tagit beslutet i första läget.<br />
Att Att studenterna skall finnas representerade i överklagandegruppen.<br />
12.4 Personalansvarsnämnd<br />
För att garantera studenternas rättssäkerhet bör det även finnas ett organ där skolans personal skall kunna<br />
ställas till svars då misstanke om inkorrekt uppträdande finns. I nämnden bör, förutom rektor,<br />
representanter för studenterna samt lärare och övrig personal finnas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det vid <strong>Chalmers</strong> inrättas en personalansvarsnämnd.<br />
Sidan 50 av 56
13 Första året på <strong>Chalmers</strong><br />
Sidan 51 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Studenterna på <strong>Chalmers</strong> kommer från olika delar av landet och har en varierande bakgrund. Många<br />
kommer direkt från gymnasiet och bor för första gången själva. Undervisningen och studietakten skiljer sig<br />
ofta från vad de nyanlända studenterna är vana vid.<br />
Dessa förutsättningar ställer stora krav både på högskolan och på <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> att vägleda de nya<br />
studenterna in i livet som högskolestuderande. Högskolan måste därför erbjuda nyanlända studenter en väl<br />
genomarbetad mottagning och studiestart, som slussar in dem i högskolestudierna på ett sätt som passar<br />
alla individer. Samtidigt måste <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> ges möjlighet att genomföra den studentarrangerade<br />
mottagningen. Mottagningen är viktig för att snabbt slussa in nya studenter i gemenskapen och det<br />
studiesociala livet på <strong>Chalmers</strong> och Göteborg.<br />
13.1 Studiestart<br />
För att de nya studenterna skall komma tillrätta med ekonomi, boende och andra sociala förutsättningar<br />
för högskolestudier skall <strong>Chalmers</strong> tillhandahålla relevant och genomarbetad information i dessa frågor.<br />
Högskolan skall även erbjuda nya studenter vägledning i uppläggning av studierna samt ge information<br />
om hur studenterna kan få råd och hjälp när studierna inte går som förväntat under den fortsatta<br />
studietiden. Alla studenter skall ges möjlighet att enskilt eller i mindre grupp på högskolans initiativ träffa<br />
personalen på sitt studiecentrum under första terminen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att de nyantagna studenterna i god tid innan studiestarten erhåller relevant och genomarbetad<br />
information från <strong>Chalmers</strong>.<br />
Att Att alla nyantagna studenter under den första terminen får tillfälle att träffa personalen på sitt<br />
studiecentrum.<br />
13.2 Mottagningsverksamhet<br />
Det är viktigt att nya studenter snabbt får upp en gemenskap med både kurskamrater och äldre studenter.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> har under lång tid byggt upp en verksamhet som syftar till att främja denna<br />
gemenskap. Det är viktigt att högskolan anpassar undervisningen under mottagningsperioden, de första<br />
veckorna på varje läsår, så att verksamheten får det utrymme den behöver.<br />
Den traditionella mottagningsverksamheten har riktat sig till dem som börjat första året på <strong>Chalmers</strong>, och<br />
innefattar idrottsaktiviteter, lekar, fester, phaddermatte, företagskontakter mm.<br />
Numera är det många studenter som börjar på <strong>Chalmers</strong> år fyra, varav många har internationell bakgrund.<br />
Det är viktigt att de hitresta studenterna integreras med de svenska i studier och studentliv. Det är av<br />
största vikt att det finns en mottagning för dessa studenter likaväl som vi tar emot dem som skall börja<br />
ettan på <strong>Chalmers</strong>. Mastersmottagningen måste anpassas så att den passar både de som väljer att fortsätta<br />
sin utbildning på <strong>Chalmers</strong> efter att ha gjort de första åren här såväl som dem som inte alls har studerat<br />
här tidigare.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att högskolan anordnar introduktion för alla studenter som påbörjar det första eller fjärde året<br />
på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> ges resurser i form av tid och pengar att arrangera mottagning för<br />
såväl förstaårsstudenter som fjärdeårsstudenter.<br />
13.3 Socialt engagemang<br />
Inom <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> olika delar finns det personer som engagerar sig för att skapa inte bara en god<br />
studiemiljö som direkt anknyter till tid som ägnas åt att studera, utan även en god social miljö för<br />
studenterna under deras fritid. <strong>Chalmers</strong> rekryterar studenter och doktorander från hela Sverige och<br />
många andra länder. Det är då viktigt att studenterna som kommer till en ny stad snabbt hittar former för<br />
en meningsfull fritid och vad där tillhör. En meningsfull fritid är för många ett villkor för att lyckas med<br />
studierna. Det är även ett rekryteringsmedel för <strong>Chalmers</strong>. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> strävar efter att erbjuda<br />
ett utbud av föreningsverksamhet och arrangemang som svarar mot studenternas önskningar. Det är då<br />
viktigt att högskolan har en positiv inställning till och främjar sådant engagemang bland studenterna som<br />
syftar till att förbättra den sociala miljön på <strong>Chalmers</strong>, eller på annat sätt kommer <strong>Chalmers</strong> till gagn.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> intar en positiv attityd till det studentengagemang som syftar till att förbättra den<br />
studiesociala miljön på skolan.<br />
Sidan 52 av 56
14 Arbetslivs-<br />
/arbetsmarknadsrelateradefrågor<br />
Sidan 53 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
14.1 Arbetslivsintegrerat lärande (AiL)<br />
<strong>Chalmers</strong> har ett ansvar för att de studenter som utbildas här får en konkurrenskraftig utbildning för<br />
framtida arbetsliv. Det är viktigt att <strong>Chalmers</strong> upprättar ett dynamiskt kontaktnät mellan högskola och<br />
arbetsliv för en kontinuerlig dialog och för att aktivt marknadsföra våra utbildningar.<br />
Arbetslivsintegrerat lärande kan innebära att gästföreläsare och företrädare från arbetslivet med jämna<br />
mellanrum deltar i undervisningen för att fördjupa kontakterna med näringslivet och öka motivationen för<br />
ämnet. Kursrelaterade studiebesök bör genomföras i större utsträckning, framför allt på utbildningar som<br />
idag har få eller inga alls. När så är möjligt bör exempel i undervisningen relatera till en aktuell applicering<br />
av teorin. Undervisande personal skall i all verksamhet se över möjligheterna att ta in aktuella externa<br />
synvinklar och händelser med relevans för de aktuella utbildningsmomenten, utan att behöva göra större<br />
avkall på den förmedlade teoretiska kunskapsmassan. Utbildningen ska gör studenterna väl medvetna om<br />
sin utbildnings applikationer och framtida värde.<br />
Det skall finnas stora och lättillgängliga möjligheter för externa parter att skapa relationer till <strong>Chalmers</strong>, i<br />
syfte att öka omvärldens förståelse och uppskattning för våra utbildningar, samt att berika utbildningarna<br />
på <strong>Chalmers</strong> med externa synvinklar. Detta skall säkerställas av centrala funktioner som vårdar<br />
relationerna med externa parter samt mäklar kontakter mellan utbildningar och omvärld, så att kontinuitet<br />
uppnås.<br />
Det anses som positivt att under studietiden göra praktik. Syftet med praktiken är att ge studenten en<br />
inblick i arbetslivets förhållanden och villkor. En förutsättning för att studenten skall kunna få ut maximal<br />
nytta av praktiken är att företagen tar sitt ansvar och tillhandahåller praktikplatser på vilka kravet är att det<br />
utförda arbetet kan kopplas till målet med utbildningen och dess praktikmål. <strong>Chalmers</strong> bör sträva efter att<br />
alla studenter får möjligheten att kunna välja att få praktisk erfarenhet bredvid sina studier och bör hjälpa<br />
de studenter som vill göra praktik att hitta praktikplatser.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att arbetslivsintegrering är en naturlig del av utbildningen.<br />
Att Att projektarbeten och andra alternativa examinationsformer strävar till att öka studentens<br />
förståelse för den teoretiska kunskapsmassan i ett applicerat perspektiv, snarare än att<br />
fokusera på själva examinationsformen.<br />
Att Att studentens utvecklade förmåga till kritiskt tänkande och förmåga till självständigt arbete<br />
inte påverkas i fel riktning av extern medverkan.<br />
Att Att studenterna examineras från skolan med en god kunskap om sin utbildnings värde och<br />
applikationer, samt med goda möjligheter att marknadsföra sig själv i arbetslivet.<br />
Att Att kvalificerad praktik blir en reell möjlighet för studenten<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> skall tillhandahålla klara och tydliga riktlinjer gällande praktiken och att dessa<br />
skall distribueras på ett sådant sätt att de blir lättåtkomliga för studenten och näringsliv.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
14.2 Uppföljning av gamla<br />
chalmerister/Alumnikontakter<br />
<strong>Chalmers</strong> skall aktivt arbeta för att vårda och utveckla relationen med alla alumner. Alumner skall känna<br />
sig delaktiga i skolans utveckling även efter avslutad utbildning, och vilja bidra till denna utveckling med<br />
såväl sin tid och/eller donationer, allt efter individuella möjligheter.<br />
<strong>Chalmers</strong> skall driva nätverk som möjliggör kontaktskapande verksamhet mellan chalmerister oavsett<br />
ålder, examen eller nuvarande sysselsättning. <strong>Chalmers</strong> ska ta en aktiv del i detta arbete genom att delta<br />
som part i dessa nätverk, samt ge utexaminerade chalmerister möjlighet att ta del av skolans verksamhet i<br />
form av studiebesök och andra alumniinriktade aktiviteter.<br />
<strong>Chalmers</strong> skall även använda alumnerna som en del i kvalitetsarbetet gällande utbildningarna, genom<br />
återkoppling från alumner i enkät- och intervjuform, där de får ge synpunkter på deras utbildning.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> driver ett kontaktskapande nätverk dit alla som någonsin tagit ut en examen från<br />
<strong>Chalmers</strong> alternativt fullföljt minst tre års heltidsstudier, samt nuvarande studenter har<br />
tillgång<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> aktivt håller kontakt med alumner, i syfte att bygga såväl relationer för framtida<br />
donationer samt att vårda och utveckla <strong>Chalmers</strong>andan.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> involverar alumner som en naturlig del i utvärderingen av utbildningutbudet.<br />
14.3 Externfinansiering<br />
Finansiering från till exempel företag av grundutbildningen är ett välbehövligt resurstillskott för <strong>Chalmers</strong>.<br />
Privat finansiering får inte minska studentens valmöjligheter efter avslutad utbildning. Finansieringen får<br />
ej heller inverka negativt på det kritiska förhållningssättet och den fria tanken som är grunden till all<br />
universitetsutbildning. Det konstnärliga/vetenskapliga djupet samt förmågan till självständigt arbete får<br />
inte påverkas i fel riktning på grund av den privata och externa finansieringen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> aktivt arbetar för att genom samverkan med samhälle och arbetsliv skaffa extern<br />
finansiering som används till att höja kvaliteten på utbildningarna.<br />
Att Att studentens utvecklade förmåga till kritiskt tänkande och förmåga till självständigt arbete<br />
inte påverkas i fel riktning på grund av extern finansiering<br />
Sidan 54 av 56
15 Miljö och Hållbarutveckling<br />
Sidan 55 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Då <strong>Chalmers</strong> Tekniska Högskola och <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> skall utbilda och utveckla morgondagens<br />
tekniker behöver frågor kring miljö och hållbarutveckling finnas med i fokus, så att alla Chalmerister kan<br />
inse vikten av dessa aspekter.<br />
15.1 Inköp<br />
Idag finns många produkter med en låg miljöpåverkan som inte är nämnvärt dyrare än sina motparter med<br />
en hög miljöpåverkan. Många av dessa produkter har fått olika klassificeringar exempelvis avseende<br />
brandskydd för att kunna användas i särskilda miljöer. Dessa produkter bör alltid köpas in när det är<br />
ekonomiskt möjligt.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> vid inköp av olika produkter och tjänster alltid skall ta hänsyn till<br />
miljöaspekterna ut ett livscykelperspektiv<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tar hänsyn till energiförbrukning vid inköp av nya produkter<br />
15.2 Resor och transporter<br />
Resor och transporter är ett område som kan ha hög miljöpåverkan är detta ett viktigt område för<br />
<strong>Chalmers</strong> att arbeta med<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> alltid tar hänsyn till miljöpåverkan vid transorter till och från högskolan<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> anställda alltid skall premiera miljövänliga transportsätt vid tjänsteresor.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> underlättar för studenter såväl som anställda att resa så miljövänligt som möjligt<br />
till och från campus.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> fordonspark består av miljöbilar i de fall där det är möjligt.<br />
15.3 Avfallshantering och återvinning<br />
Avfall efter studenter och anställdas konsumtion är något som är svårt att komma ifrån. <strong>Chalmers</strong> måste ta<br />
sitt ansvar för återvinnings- och avfallskärl i såväl arbets- som studiemiljön.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> tillser att det finns gott om återvinningsstationer och/eller -kärl på campus som<br />
är lätt tillgängliga för studenter såväl som anställa.<br />
Att Att varor som ej är lämpliga att återvinnas kan slängas och brukas till energiutvinning eller<br />
motsvarande på ett enkelt sätt.<br />
15.4 Energianvändning<br />
Energi användning är en stor kostnad i dagens samhälle och har även en stor miljöpåverkan. <strong>Chalmers</strong><br />
skall kontinuerligt brukar mindre energi så att resurser kan allokeras till andra områden och den energi
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
som brukas skall i största möjliga mån vara från miljövänliga och förnyelsebara källor så att det finns en<br />
långsiktighet i <strong>Chalmers</strong> energianvändning<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> energianvändning kontinuerligt skall minskas.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> i så stor utsträckning som möjligt skall använda energi från miljöneutrala och<br />
förnyelsebara källor.<br />
15.5 Studiemiljö och Campus<br />
Då studenterna tillbringar mycket av sin tid på och kring Campus är det viktigt att högskolan satsar på<br />
miljömässiga lokaler. Om högskolan inte är en förebild i dessa frågor varför skulle då studenterna vilja<br />
engagera sig i dessa frågor.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> kontinuerligt tar hänsyn till miljöeffekter i utvecklingen av studie- och<br />
campusmiljön<br />
15.6 Information kring miljö och hållbarutveckling<br />
Då det är studenterna som kommer att utveckla framtidens företag och tekniska lösningar är det viktigt att<br />
ta vara på det intresse för miljö som finns bland dessa. Det är även viktigt att visa vad som kan göras inom<br />
olika områden för att uppmuntra eller väcka ett intresse för miljöfrågor.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> på ett enkelt sätt skall informera studenterna om satsningar och förbättringar<br />
som gjorts inom miljöområdet.<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> ger studenter som önskar veta eller lära sig mer om satsningar, utvecklingar och<br />
utbildningar inom miljöområdet möjlighet till detta<br />
Sidan 56 av 56
Åsiktsprogram
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
1 Inledning............................................................................................................................................... 5<br />
2 Utbildningens mål och strategier ........................................................................................................... 5<br />
2.1 Målsättning .................................................................................................................................... 5<br />
2.1.1 Mål för <strong>Chalmers</strong> utbildningar ................................................................................................ 5<br />
2.2 Examen .......................................................................................................................................... 6<br />
3.1 Utvärdering och uppföljning .......................................................................................................... 7<br />
3.2 Kvalitetssäkringssystem................................................................................................................... 7<br />
3.2.1 Kursvärdering ......................................................................................................................... 8<br />
4 Utbildningens form ............................................................................................................................. 10<br />
4.1 Undervisningsformer .................................................................................................................... 10<br />
4.1.1 Val av undervisningsformer ................................................................................................... 10<br />
4.1.2 Föreläsningar och övningar.................................................................................................... 11<br />
4.1.3 Övriga undervisningsformer .................................................................................................. 11<br />
4.2 Examination................................................................................................................................. 12<br />
4.2.1 Skriftlig tentamen.................................................................................................................. 12<br />
4.2.2 Examensarbete....................................................................................................................... 13<br />
4.2.3 Betyg. ................................................................................................................................... 14<br />
4.3 Kursmaterial................................................................................................................................. 14<br />
4.4 Avgiftsfri utbildning .................................................................................................................... 14<br />
4.5 Övriga utbildningsmoment.......................................................................................................... 15<br />
4.5.1 Breddande utbildningsmoment.............................................................................................. 15<br />
4.5.2 Fortbildning ......................................................................................................................... 15<br />
4.5.3 Sommarutbildning ............................................................................................................... 16<br />
4.6 Språk i undervisningen ................................................................................................................. 16<br />
4.7 Planering och information ............................................................................................................ 17<br />
4.7.1 Utbildningens planering ....................................................................................................... 17<br />
4.7.2 Kursinformation.................................................................................................................... 17<br />
4.7.3 Information om kursval........................................................................................................ 19<br />
4.7.4 Information om utlandsstudier ............................................................................................. 19<br />
4.7.5 Information till utbytesstudenter ........................................................................................... 19<br />
5. Personal.............................................................................................................................................. 21<br />
5.1 Högskolans ansvar för studiesociala frågor .................................................................................... 21<br />
5.2 Studievägledning .......................................................................................................................... 21<br />
5.3 Kurator och präst.......................................................................................................................... 22<br />
5.4 Lärare ........................................................................................................................................... 22<br />
5.5 Tjänstetillsättning......................................................................................................................... 23<br />
6. Rekrytering/Antagning ....................................................................................................................... 24<br />
6.1 Mångfald...................................................................................................................................... 24<br />
6.2 Utbildningsaspekt......................................................................................................................... 24<br />
Sidan 2 av 56
Sidan 3 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
6.2.1 Rekrytering............................................................................................................................ 24<br />
6.2.2 Antagning av studenter.......................................................................................................... 25<br />
7.1 Mål och Vision............................................................................................................................. 26<br />
7.2 Högskolan .................................................................................................................................... 26<br />
7.3 Studenterna .................................................................................................................................. 27<br />
7.4 Sexuella trakasserier ...................................................................................................................... 27<br />
7.5 Mångfald...................................................................................................................................... 28<br />
7.5.1 Social bakgrund..................................................................................................................... 28<br />
7.5.2 Etnisk tillhörighet och religion .............................................................................................. 29<br />
7.6 Sexuellt likaberättigande ............................................................................................................... 29<br />
7.7 Funktionsnedsättning ................................................................................................................... 30<br />
7.7.1 Studier................................................................................................................................... 30<br />
7.7.2 Lokaler .................................................................................................................................. 31<br />
7.7.3 Information........................................................................................................................... 31<br />
8 Studie- och arbetsmiljö........................................................................................................................ 32<br />
8.1 Studerandearbetsmiljöombud ....................................................................................................... 32<br />
8.2 Fysisk studie- och arbetsmiljö ....................................................................................................... 32<br />
8.2.1 Dator-, rit- och laborationssalar ............................................................................................. 33<br />
8.2.2 Kontorsarbetsplatser .............................................................................................................. 33<br />
Studieplatser................................................................................................................................... 34<br />
8.3 Psykosocial studie- och arbetsmiljö ............................................................................................... 34<br />
8.4 Studentlokaler .............................................................................................................................. 35<br />
8.5 Föreningslokaler ........................................................................................................................... 35<br />
9 Studieekonomi .................................................................................................................................... 37<br />
9.1 Studiemedel.................................................................................................................................. 37<br />
9.1.1 Bidrag och lån ....................................................................................................................... 37<br />
9.1.2 Utlandsstudier ....................................................................................................................... 38<br />
9.1.3 Meritprövning ....................................................................................................................... 38<br />
9.1. Återbetalning........................................................................................................................... 39<br />
9.1.5 Studentinflytande .................................................................................................................. 40<br />
9.2 Reserabatter.................................................................................................................................. 40<br />
9.3 Bostadsbidrag ............................................................................................................................... 40<br />
10 Trygghet och hälsa............................................................................................................................. 41<br />
10.1 Sjukdom..................................................................................................................................... 41<br />
10.2 Skador i samband med studier.................................................................................................... 41<br />
10.3 Föräldraskap............................................................................................................................... 41<br />
10.4 Socialt bistånd ............................................................................................................................ 42<br />
10.5 Arbetslöshet................................................................................................................................ 42<br />
10.6 Pensioner.................................................................................................................................... 42
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
10.7 Studerandehälsovård................................................................................................................... 43<br />
10.7.1 Högskolans ansvar ............................................................................................................... 43<br />
10.7.2 Missbruk ............................................................................................................................. 44<br />
11 Bostäder ............................................................................................................................................ 45<br />
11.1 Allmänt ...................................................................................................................................... 45<br />
11.2 Statens och kommunens ansvar .................................................................................................. 45<br />
11.3 Bostäder för gäststudenter........................................................................................................... 46<br />
11.4 Bostäder för funktionshindrade studenter ................................................................................... 46<br />
11.5 Skydd och säkerhet..................................................................................................................... 47<br />
12 Rättssäkerhet ..................................................................................................................................... 48<br />
12.1 Regelverk.................................................................................................................................... 48<br />
12.2 Studerandeombudsmän ............................................................................................................. 48<br />
12.3 Disciplinnämnd......................................................................................................................... 48<br />
12.2.1 Avskiljande .......................................................................................................................... 49<br />
12.3 Överklagande Överklagandenämnd ............................................................................................ 49<br />
12.3.1 Hantering av överklagningsbara frågor................................................................................. 49<br />
12.2.3.1 Överklagande av disciplindärenden................................................................................... 49<br />
12.4 Personalansvarsnämnd................................................................................................................ 50<br />
13 Första året på <strong>Chalmers</strong> ..................................................................................................................... 51<br />
13.1 Studiestart .................................................................................................................................. 51<br />
13.2 Mottagningsverksamhet.............................................................................................................. 51<br />
13.3 Socialt engagemang..................................................................................................................... 52<br />
14 Arbetslivs-/arbetsmarknadsrelateradefrågor ........................................................................................ 53<br />
14.1 Arbetslivsintegrerat lärande (AiL)................................................................................................ 53<br />
14.2 Uppföljning av gamla chalmerister/Alumnikontakter.................................................................. 54<br />
14.3 Externfinansiering....................................................................................................................... 54<br />
15 Miljö och Hållbarutveckling.............................................................................................................. 55<br />
15.1 Inköp.......................................................................................................................................... 55<br />
15.2 Resor och transporter.................................................................................................................. 55<br />
15.3 Avfallshantering och återvinning................................................................................................. 55<br />
15.4 Energianvändning....................................................................................................................... 55<br />
15.5 Studiemiljö och Campus ............................................................................................................ 56<br />
15.6 Information kring miljö och hållbarutveckling............................................................................ 56<br />
Sidan 4 av 56
1 Inledning<br />
Sidan 5 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
<strong>Chalmers</strong> studentkårs åsiktsprogram fastslår de studiepolitiska ställningstaganden <strong>Studentkår</strong>en gör.<br />
Åsiktsprogrammet skall användas av <strong>Studentkår</strong>ens medlemmar för att få insikt i de frågor <strong>Chalmers</strong><br />
<strong>Studentkår</strong> arbetar med. För definitioner av olika begrepp hänvisas till dokumentet <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong>s<br />
definitioner.<br />
2 Utbildningens mål och strategier<br />
För att driva en god utbildning med högsta möjliga kvalitet krävs att man arbetar efter väl definierade mål<br />
och strategier.<br />
2.1 Målsättning<br />
Vid planering och utformning av utbildningen måste man ha klargjort de mål som skall uppnås. En bra<br />
målbeskrivning är ett stöd vid såväl uppläggning, genomförande som vid värdering av utbildningen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> tycker det är självklart att högskolans övergripande vision och strategier visar mål för<br />
utbildningen som skall uppfyllas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att en chalmersutbildning skall hålla högsta internationella kvalitet och genomföras på ett<br />
effektivt och givande sätt.<br />
Att Att en chalmersutbildning skall ge den examinerade kunskapsmässiga och långvariga<br />
förutsättningar att svara för utveckling och utnyttjande av internationellt konkurrenskraftig<br />
teknik.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall profilera sig som en tekniskt framstående och internationell högskola.<br />
2.1.1 Mål för <strong>Chalmers</strong> utbildningar<br />
Målet för varje kursmoment skall vara så tydligt att man enkelt kan koppla det till<br />
utbildningsprogrammens operativa mål för grundutbildningen samt högskolans vision och strategier<br />
Utbildningsprogrammens innehåll skall genomföras med en flexibilitet som tillfredsställer varierande<br />
intresseinriktningar hos breda studentgrupper. Tonvikten i undervisningen skall läggas på helhetssyn och<br />
förståelse som grund för fortsatta studier och yrkesverksamhet.<br />
Undervisningens innehåll skall ha förankring i högskolans vetenskapliga verksamhet. Förutsättningarna för<br />
internationellt utbyte för såväl studenter som lärare skall ökas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utbildningar skall hållas uppdaterade med de senaste rönen inom forskning.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utbildningar skall ge studenten kunskaper inom sitt eget ämnesområde så att<br />
denne kan tillgodogöra sig internationell vetenskaplig litteratur.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utbildningar skall ge studenten kunskaper, attityder, vanor samt ett sådant<br />
förhållningssätt till kunskap och inlärning, som ger förutsättningar för ett livslångt lärande.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utbildningar skall lära studenten att kritiskt granska fakta och ge studenten<br />
förmåga att betrakta problem från många olika perspektiv.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utbildningar skall genom nära kontakt med näringslivet förbereda studenterna<br />
för sin framtida karriär.<br />
Att Att handläggningstiden för dispensärenden i en antagnings- eller examensfråga ej överstiger 1<br />
vecka.<br />
2.2 Examen<br />
På <strong>Chalmers</strong> examineras arkitekter, civilingenjörer, högskoleingenjörer, kandidater, mastrar, magistrar,<br />
sjöingenjörer och sjökaptener. Alla dessa kommer att arbeta på en internationell marknad och det är då<br />
viktigt att utbildningarna är anpassade för detta. Examenstitlarna är väldigt viktiga eftersom de är beviset<br />
på utförd utbildning. Det är också viktigt att examenstitlarna kan översättas till andra språk så att inte<br />
svenska studenter utestängs från den internationella marknaden.<br />
Enligt förvaltningslagen (7 § 1986:223) skall ett ärende, där någon enskild är part, handläggas så enkelt,<br />
snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Exempel på när detta äger rum på <strong>Chalmers</strong><br />
är vid ansökan om examen eller dispenser av olika slag. För studenterna är det av största vikt att denna<br />
behandling sker utan fördröjningar.<br />
Handläggningstiden för examensbevis beräknas från den tid då ansökan om examen görs och då alla<br />
examensfordringar är uppfyllda. Det är studentens eget ansvar att se till att dessa uppfylls innan ansökan<br />
inlämnas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver:<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> värnar om de olika examinas särart och status i samhället.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> underlättar för studenternas mobilitet genom att utfärda diploma supplement<br />
samt översatta examensbevis.<br />
Att Att handläggningstiderna för utfärdande av examensbevis inte överstiger 4 veckor.<br />
Sidan 6 av 56
3 Kvalitet i utbildningen<br />
Sidan 7 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Kvalitet är en ständigt pågående process. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> anser att processen innebär uppfyllande av<br />
mål från <strong>Chalmers</strong> olika delar; studenter, lärare och administration. Även de förväntningar som grund-<br />
och gymnasieskolan har på <strong>Chalmers</strong> utbildning är viktiga ur kvalitetssynpunkt, exempelvis<br />
förkunskapskrav och rekrytering. Viktigt vid skapandet av kvalitetsmål är också de krav och förväntningar<br />
som möter studenten efter avlagd examen.<br />
3.1 Utvärdering och uppföljning<br />
Som studentkår är det viktigt att hålla en ständig dialog med högskolan i ämnet. Det är viktigt att de<br />
satsningar som görs på kvalité och pedagogik får genomslagskraft.<br />
Det är inte bara enskilda kurser som skall utvärderas. En mängd omkringliggande faktorer har också<br />
betydelse för utbildningarnas kvalitet. Därför är det viktigt att hela utbildningsprogram utvärderas. För att<br />
en sådan utvärdering skall vara relevant måste studenter ha en central roll i utvärderingsprocessen.<br />
Uppföljning och utvärdering måste utformas så att båda könens åsikter kommer fram och beaktas.<br />
Resultaten av utvärderingarna måste vara offentliga så att de kan diskuteras.<br />
För att nå kunskapsmålen för utbildningsprogrammen måste kurserna leda fram till en hög kunskapsnivå,<br />
vara väl genomtänkta samt vila på vetenskaplig grund.<br />
Ledningen har en mycket viktig roll i att markera vikten av förbättringsarbete och ge verkliga incitament<br />
att arbeta med kvalitetssäkring till de enskilda medarbetarna. Två av dessa incitament är resurstilldelning<br />
och lönesystem baserade på pedagogisk meritering.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> har en väl utarbetad modell för kvalitetsarbete och utveckling.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utformar ekonomiska incitament för att främja och följa upp kvalitén och<br />
pedagogiken i utbildningen.<br />
Att Att studenterna ses som en naturlig del i denna modell, men att högskolan har det yttersta<br />
ansvaret för dess genomförande.<br />
3.2 Kvalitetssäkringssystem<br />
Ett fungerande kvalitetssäkringssystem bygger på att alla i verksamheten känner delaktighet och vet hur<br />
systemet fungerar. Kvalitetssäkring består av kartläggning, utvärdering samt uppföljning. För att säkra<br />
kvaliteten på grundutbildningen kartläggs undervisningen internt med hjälp av kursenkäter, eller annan<br />
grund för kursvärdering. Därefter hålls kursnämnd och uppföljning av programansvarig eller i<br />
programrådet. Uppföljningen skall kontrollera hur målen i undervisningen uppfylls och hålla utbildningen<br />
aktuell, samt vara en källa till utveckling, förnyelse och förbättring. Givetvis skall kursnämnden ligga som<br />
grund när man diskuterar nästa års överenskommelser.<br />
Det är dessutom nödvändigt att delta i både nationella och internationella utvärderingar, så att<br />
grundutbildningen vid <strong>Chalmers</strong> inte hamnar på efterkälken jämfört med övriga Sverige och världen.<br />
Ett viktigt led i kavalitetssäkringen är systematisk uppföjning av alumner och deras anställningsbarhet.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det bildas en enhetlig och tydlig kvalitetssäkringsstruktur på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> arbetar för att alla skall känna sig delaktiga i kvalitetsarbetet.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> följer upp sina alumner och deras anställningsbarhet.<br />
Att Att samtliga utbildningar på <strong>Chalmers</strong> skall utvärderas minst vart sjätte år.<br />
3.2.1 Kursvärdering<br />
Kursvärderingen skall ske i samarbete mellan kursgivande grupp, examinator, lärare, projektledare,<br />
laborationshandledare, assistenter och studenterna (även internationella studenter). Kursvärdering skall<br />
inte ses som studenternas möjlighet att kritisera föreläsarens person, utan som ett tillfälle att ge hela den<br />
kursgivande gruppen feedback på dess arbete.<br />
I en kursvärdering skall de i kursen inblandade (studenter, lärare m.fl.) ge åsikter om kursen, lärarnas<br />
pedagogiska skicklighet och studenterna. Därpå följer en kursnämnd. För att ge större vikt åt<br />
kursnämnden skall programansvarige tillsammans med examinator åläggas att ansvara för att kursnämnd<br />
hålls. Ansvaret för kursvärderingen som helhet ligger hos högskolan genom programansvarige eller<br />
masterprogramkoordinatorn. Vid kursnämnd skall en sammanställning av studenternas åsikter diskuteras.<br />
En sammanfattning av kursnämndsprotokollet och eventuella åtgärder framkomna av kursvärderingen<br />
skall publiceras i kursportalen och i <strong>Chalmers</strong> dokumenthanteringssystem.<br />
Det är av yttersta vikt att man följer upp de resultat kursvärderingen ger. All kursgivande personal måste<br />
vara delaktig i det arbete som då vidtar, och vara lyhörda för den feedback som ges. Det är också viktigt att<br />
förändringsarbetet har kontinuitet och dokumenteras på ett tillförlitligt sätt. 3.2.2 Kursnämnder<br />
Högskolan skall ansvara för att regler för kursnämndens utformning, hållande samt uppföljning är<br />
uppdaterade.<br />
Vid samtliga utbildningar på <strong>Chalmers</strong> skall kursnämnder hållas , även på masterprogrammen. Det är av<br />
särskild vikt att högskolan bereder möjlighet för studenter vid programmen att delta i<br />
utbildningsbevakningen.<br />
Kursnämnderna skall protokollföras och godkännas av både examinator och student. De utlovade<br />
förbättringarna skall följas upp av alla inblandade parter inklusive utbildningsprogrammets programråd<br />
eller motsvarande instans. Det bör ligga i varje individs intresse att ständigt förbättra verksamheten<br />
samtidigt som man inte bör förändra saker för fröändandets skull.<br />
Kursnämndens viktigaste roll är att konstruktivt diskutera den kritik kursen fått. Diskussionerna ska leda<br />
fram till åtgärder som förbättrar kursen till nästa årskurs.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att examinator tillsammans med programansvarige ser till att kursnämnd hålls efter det att<br />
kursvärderingen utförts.<br />
Att Att samtliga utbildningar på <strong>Chalmers</strong> skall utvärderas.<br />
Att Att utlovade förbättringar skall genomföras och följas upp.<br />
Det åligger den kursgivande gruppen att vidta de åtgärder som examinator genom sitt godkännande av<br />
kursnämndsprotokollet åtagit sig. Om så inte sker är det utbildningsprogrammets ledning uppgift att följa<br />
upp kursen och ta kontakt med examinator. Det är också naturligt att resultatet från utvärdering och<br />
kursnämnd ligger till grund för den överenskommelse som fattas mellan programansvarig och kursgivande<br />
institution varje år.<br />
Varje examinator skall också presentera tidigare års åsikter och vilken uppföljning som dessa lett till på<br />
första kurstillfället.<br />
Sidan 8 av 56
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Sidan 9 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Att Att protokoll eller sammanfattning av kursnämnden publiceras i kursportalen och i <strong>Chalmers</strong><br />
dokumenthanteringssystem..<br />
Att Att protokollet ligger till grund för nästkommande års kursbeställning.<br />
Att Att Att examinatorn presenterar uppföljningen vid första föreläsningen efterföljande år.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
4 Utbildningens form<br />
En viktig del för att nå god utbildningskvalitet är att formerna för utbildningen är bra och genomtänkta.<br />
4.1 Undervisningsformer<br />
Upplägget av undervisning samt val av undervisningsform måste göras med studenternas olika behov i<br />
fokus, vilket förutsätter en stor valfrihet.<br />
Undervisningsformen inom ett utbildningsprogram måste vara varierad, uppmuntra till innovativt<br />
tänkande och anpassad till kursernas innehåll. Olika former av undervisning skall förekomma i alla<br />
årskurser, även på utbildningsprogram med stora klasser.<br />
Ett fortsatt utvecklande av nya undervisningsformer ses positivt och ska alltid stödjas av högskolan.<br />
Exempel på undervisningsformer är undervisning som förmedlar kunskap (föreläsningar och seminarier)<br />
och undervisning där man får använda den förmedlade kunskapen (övningar, laborationer,<br />
projektarbeten).<br />
Det är viktigt att den kunskap som förmedlas till studenten under föreläsningarna senare också används<br />
vid laborationer, övningar och praktikfall.<br />
Närvaro skall vara frivillig på övningar och föreläsningar. Endast undervisning av sådan karaktär att<br />
frivillig närvaro är omöjlig får göras obligatorisk. För obligatoriska kursmoment skall inte någon avgift<br />
krävas av deltagarna. Obligatoriska moment, så som laborationer, i kurser skall ge en del av den totala<br />
kurspoängen och om godkända skall momentet ej behöva göras om. För att möjliggöra för studenterna att<br />
följa sin studieplan bör ett uppsamlingstillfälle ges där studenterna kan avsluta de obligatoriska moment<br />
som hänger efter i den berörda kursen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att utbildningen erbjuder en stor variation av undervisningsformer på alla nivåer<br />
Att Att Att alla obligatoriska kursmoment skall vara helt kostnadsfria<br />
Att Att Att obligatoriska moment skall ge del av de totala högskolepoängen på kursen.<br />
Att Att närvaro på övningar och föreläsningar skall vara frivillig<br />
4.1.1 Val av undervisningsformer<br />
Samarbete mellan olika ämnesområden och institutioner skall vara ett krav. Detta för att dålig<br />
kommunikation mellan lärare som undervisar parallellt kan innebära krockar mellan obligatoriska moment<br />
eller orimligt tung arbetsbelastning under delar av läsperioden. Parallella kursmoment bör även integreras.<br />
Lika viktig är kontakten mellan lärare i grundkurser och de i påbyggnadskurser, för att förmedla det<br />
studenterna tillgodogjort sig. Det är viktigt att lärare integrerar de kunskaper studenterna redan<br />
tillgodogjort sig och de kunskaper de kommer att få från senare kurser. Allt detta för att alla kurser senare<br />
skall leda till uppfyllandet av programmets mål.<br />
En dialog mellan kursansvariga kommer att medföra en tydligare koppling mellan kurserna och en<br />
möjlighet för studenten att se den röda tråden i utbildningen.<br />
Undervisning skall karaktäriseras av pedagogisk skicklighet och engagemang hos lärare, integration mellan<br />
teori och tillämpning, små undervisningsgrupper samt ha forsknings- och näringslivsanknytning.<br />
Informationssökning är ett viktigt moment i undervisningen. Studenten måste under utbildningen tränas i<br />
att självständigt söka och använda information.<br />
Sidan 10 av 56
Sidan 11 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Det skall alltid finnas tillräckligt med tid för självstudier. Därför får den schemalagda undervisningen<br />
aldrig vara så omfattande att studenterna inte hinner med de självstudier som krävs för att följa<br />
undervisningen. Dessutom måste tid finnas för sociala aktiviteter.<br />
Det är viktigt att även all undervisning på <strong>Chalmers</strong> är präglad av genus och mångfald.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att all undervisning skall präglas av kommunikation, pedagogik, verklighetsanknytning,<br />
samarbete och engagemang från såväl lärare som studenter.<br />
Att Att det skall finnas tid för självstudier och sociala aktiviteter.<br />
4.1.2 Föreläsningar och övningar<br />
Den absolut vanligaste formen av undervisning är föreläsningar och därför ställer <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong><br />
följande minimikrav:<br />
Alla studenter registrerade på kursen skall beredas plats vid samtliga föreläsningar och övningar<br />
Föreläsaren skall presentera kunskapen anpassat efter studenternas förkunskaper och kursens mål. Därför<br />
skall föreläsningarna inte enbart förmedla innehåll från läroböcker, utan de skall exemplifiera och förklara<br />
teorier med hjälp av verklighetsanknutna problem.<br />
Föreläsaren skall respektera start- och sluttid för föreläsningen samt tider för paus.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att föreläsningarna anpassas efter studenternas förkunskaper<br />
4.1.3 Övriga undervisningsformer<br />
Självständiga uppsatser, grupparbeten, konstruktionsövningar, laborationer, tvärvetenskapliga arbeten och<br />
projektarbeten skall i stor utsträckning ingå i utbildningen.<br />
Förmågan att kommunicera med andra yrkesgrupper är viktig. Studenten måste kunna formulera och<br />
beskriva ett arbete som gjorts i form av en rapport. Även förmåga att genomföra en muntlig presentation<br />
och redovisa ett arbete inför en grupp är ett nödvändigt krav på en chalmerist, likaså skall kritik erhållas på<br />
den genomförda presentationen.<br />
Projekt skall innehålla en väl definierad uppgift med verklighetsanknytning och handledaren skall vara<br />
kunnig i ämnet och intresserad av projektarbetsformen. Det är viktigt att den arbetsbörda som ett<br />
delmoment medför motsvarar antalet kurspoäng för delmomentet. Samt att en tydlig fördelning över dessa<br />
klargörs för studenten och hur dessa ligger till grund för betygsbedömningen. Alla rapporter och andra<br />
avhandlingar skall språkgranskas.Laborationer och tillämpningar skall på ett naturligt sätt knytas till övrig<br />
undervisning. Redovisning av laborationer, både muntligt och skriftligt, skall i betydande grad ingå som<br />
ett led i utbildningen och examinationen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att läraren skall ge studenterna utförlig feedback och en möjlighet att förstå<br />
bedömningskriterier
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att alla rapporter och avhandlingar språkgranskas<br />
4.2 Examination<br />
Det är viktigt att examinationsformerna väl avspeglar kursinnehållet och de kunskapsmål som finns<br />
uppställda för kursen. Examinationen skall kunna ses som ett led i inlärningsprocessen då studenten får<br />
tillfälle att tillämpa sina kunskaper inom ämnet.<br />
Det finns många olika sätt att examinera studenter. Dessa examinationsformer skall så långt det är möjligt<br />
kunna tillämpas anonymt, för att minska möjligheten för diskriminering av vissa studenter.<br />
Examinationsformen påverkar hur studenten lägger upp sina studier. Därför efterlyses mer varierade<br />
examinationsformer som kan ge en minst lika god bild av studenternas kunskaper och färdigheter som<br />
skriftlig tentamen. Det skall dock alltid vara kursens mål och innehåll som skall styra valet av<br />
examinationsform och hänsyn till kursens längd skall också tas. På högskolan i allmänhet finns höga krav<br />
på att studenten skall prestera bra vid tentamenstillfällen. För att minska risken att studenten känner av<br />
dessa krav i för stor utsträckning (stress m.m.), ska all examination kunna göras om i betygshöjande syfte<br />
även om teknologen en gång blivit godkänd, så kallad plussning.<br />
Vid större projekt som examinationsform bör tydliga betygskrav samt uppdelning över procent som<br />
motsvarande del (dagbok, opponering, rapport m.m.) står för i arbetet finnas precis som för projektkurser.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det är kunskap och förståelse och inte detaljer som skall prövas vid examination.<br />
Att Att all examination skall vara inrapporterad till LADOK inom 21 kalenderdagar.<br />
Att Att alla kurser skall vara inrapporterade till LADOK inom 21 kalenderdagar efter att sista<br />
obligatoriska moment slutförts.<br />
Att Att all examination skall täcka kursens innehåll.<br />
Att Att all examination uppfylla för kursen uppsatta mål.<br />
Att Att all examination vara relevant med avseende på kursens omfattning, svårighetsgrad och<br />
längd.<br />
Att Att all examination vara av jämn svårighetsgrad mellan ordinarie tenta och omtentor.<br />
Att Att all examination skall bedömas konsekvent.<br />
Att Att Att all examination så långt det är möjligt skall kunna göras anonymt.<br />
Att Att all examination kunna göras om i betygshöjande syfte även om teknologen en gång blivit<br />
godkänd, så kallad plussning.<br />
Att Att alla studenter ska ha rätt att göra om examinationsmoment tills man blir godkänd.<br />
4.2.1 Skriftlig tentamen.<br />
Vid examinationstillfällen där tentamen är utformad så att studenterna skall ge uppsatsliknande svar bör<br />
de ges möjligheten att skriva dessa på en dator. .<br />
Resultatbedömning av all examination skall motiveras. Förslag till lösningar och de rätta svaren skall finnas<br />
tillgängliga även efter visningstillfället. Visning av tentamensrättning skall ske vid minst två tillfällen, varav<br />
Sidan 12 av 56
Sidan 13 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
minst ett inom tio dagar efter det att resultatet anslagits, och minst ett under följande läsperiod. Då skall<br />
det ges tillfälle att ställa frågor och ifrågasätta rättningen. . Då särskilda skäl föreligger skall snabbrättning<br />
kunna begäras.<br />
Studentens egna tentor och rapporter, eller kopior av dessa, skall finnas tillgängliga för studenten. Det<br />
skall också vara enkelt att få lösningarna till föregående års tentor. Alla dessa dokument lyder under<br />
offentlighetsprincipen och bör göras tillgängliga på nätet t.ex. genom kurshemsidan.<br />
Tentamen skall inte vara utformad så att valet av hjälpmedel spelar roll. Det är examinatorns ansvar att<br />
tentamen premierar förståelse och insikt i ämnet snarare än färdigheter i att utnyttja hjälpmedel.<br />
Tentamen ska vara utformad så att de hjälpmedel som tillåts ska under lätta för studenten att få förståelse<br />
och insikt i ämnet snarare än färdigheter i att utnyttja hjälpmedel.<br />
Moment som ger extrapoäng på tentamen skall vara rättade och resultatet meddelat studenten innan<br />
tentamina. Dessa poäng bör följa studenten vid minst två tillfällen då denne tentar kursen och skall inte<br />
öronmärkas enbart för plussning utan skall kunna tillgodoräknas i det slutliga betygsunderlaget oavsett<br />
prestation på den slutliga examinationen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att skriftlig tentamen skall kunna tillämpas anonymt<br />
Att Att det vid tentor, i exempelvis programmering eller i uppsatsliknande tentamina, skall vara<br />
möjligt att utföra dessa på en dator<br />
Att Att alla regler gällande tentamina är tydliga och väl kommunicerade med både examinatorer<br />
och studenter<br />
4.2.2 Examensarbete<br />
På <strong>Chalmers</strong> utdelas olika examina vilka alla ska innehålla ett examensarbete.<br />
Examensarbetet skall kröna grundutbildningen vid <strong>Chalmers</strong> och ge studenten möjlighet att tillämpa<br />
erhållna kunskaper. Examensarbetet skall vara ett utbildningsmoment som prövar och utvecklar förmågan<br />
att arbeta självständigt, att inneha ett kritiskt förhållningssätt och ge ett vetenskapligt/konstnärligt djup.<br />
Examensarbetet skall ge förkunskaper för en fortsättning inom forskarutbildning. Examensarbetet är ett<br />
verktyg vid jobbsökande och inte en provanställning.<br />
Examensarbetet skall kunna utföras antingen vid någon av högskolans institutioner eller i näringslivet.<br />
Arbetet skall utföras enskilt eller i mindre grupp. Resultatet av examensarbetet skall vara allmänt<br />
tillgängligt och endast i undantagsfall och i samförstånd mellan examensarbetare, högskola och eventuell<br />
extern aktör vara belagt med sekretess. Detta skall knytas till ett avtal dessa parter emellan. Ett alternativ<br />
till sekretess som bör användas är fördröjd publicering.<br />
Studenter skall i förekommande fall kunna motta lön eller annan ersättning för examensarbete. Avtal om<br />
eventuell ersättning sluts mellan student och företag utan påverkan av examinator eller högskola.<br />
Att studenten fått betalt för sitt arbete under tiden denne examensarbetat får inte inverka på bedömningen<br />
av examensarbetet. Alla studenter skall lägga fram sitt examensarbete både skriftligt och muntligt med<br />
opposition och dessutom opponera på ett annat examensarbete.<br />
<strong>Chalmers</strong> bör utarbeta dokument som tydligt redovisar vilket ansvar studenten, företaget, handledaren och<br />
examinatorn innehar. Dokumenten skall också innehålla de utsatta målen för de olika former av<br />
examensarbeten som finns på <strong>Chalmers</strong>. Avtal och information om regler kring examensarbetet skall<br />
komma varje student tillgodo vid examensarbetets start.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> utarbetar tydliga regler och riktlinjer för examensarbeten och att dessa<br />
kommuniceras till alla inblandade<br />
4.2.3 Betyg.<br />
Normalfallet är att en betygskala med U, 3, 4 och 5 används. Om kursansvarig finner det lämpligt kan<br />
icke-graderade betyg användas. Eftersom betygen skall avspegla aktuell förståelse och kunskap som<br />
studenterna besitter så skall de vara absoluta. Detta gör också att en students närvaro på kursen inte skall<br />
påverka betygen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tillämpar målrelaterade betyg.<br />
Att Att betygsskalan ”U, 3, 4, 5” är normalfallet på <strong>Chalmers</strong>.<br />
4.3 Kursmaterial<br />
Kurslitteraturens innehållsmässiga kvalitet skall hållas så hög som möjligt utan att priset blir för högt. Det<br />
främsta kriteriet när det gäller litteraturen är dess innehållsmässiga karaktär.<br />
Kurslitteraturen skall utgöra ett bra underlag för självstudier. Kurslitteratur skall inte vara handskriven,<br />
den skall vara språkgranskad, korrekturläst och pedagogiskt utformad. Det är även viktigt att litteraturen<br />
främjar ett genus – och mångfaldsperspektiv. Alla problemdelar skall innehålla svar samt lösningar på<br />
grundexempel. Givetvis skall allt material vara aktuellt.<br />
Litteratur och alternativ litteratur skall finnas i en förteckning för respektive kurs. Det åligger examinator<br />
att tillse att all kurslitteratur finns tillgänglig före kursstart och för alla kursdeltagare.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att allt föreläsningsmaterial skall finnas tillgängligt för studenten före och efter föreläsningen<br />
på kurshemsidan.<br />
Att Att all litteratur skall granskas ur ett genus- och mångfaldsperspektiv.<br />
Att Att kurslitteratur håller en hög kvalitet men samtidigt inte har ett för studenten, orimligt pris.<br />
ett riktvärde på maximalt 100 SEK per 1,5 högskolepoäng, utslaget på helår, bör finnas i<br />
åtanke.<br />
4.4 Avgiftsfri utbildning<br />
Utbildningen på <strong>Chalmers</strong> ska vara avgiftsfri, såväl för nationella som internationella studenter. Det ska<br />
alltid vara valfritt för studenten köpa litteraturen eller avstå. Alltså skall obligatoriska övningar eller dylikt<br />
inte förekomma i litteratur som studenten tvingas köpa. Vid studieresor eller exkursioner, som medför<br />
kostnader ska studenten ha valmöjligheten att inte deltaga och som följd av detta inte tvingas betala en<br />
avgift för att bli godkänd.<br />
Sidan 14 av 56
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att utbildningen på <strong>Chalmers</strong> är helt avgiftsfri för alla individer.<br />
4.5 Övriga utbildningsmoment<br />
Sidan 15 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
4.5.1 Breddande utbildningsmoment<br />
De studerandes medvetande om teknik ur ett humanistiskt, samhällsvetenskapligt och miljömässigt<br />
perspektiv är viktigt. Ökad integration av dessa områdens inslag i kurserna är positivt, men får inte<br />
urholka utbildningarnas status.<br />
Inom varje civilingenjörsprogram skall det läsas mellan 15-30 högskolepoäng av icketeknisk karaktär<br />
såsom till exempel design, kognitionsvetenskap, språk och historia. Det är av stor vikt att ämnena kopplas<br />
till utbildningens mål för att inneha relevans för studenten.<br />
Många utexaminerade får arbetsuppgifter av icketeknisk art som t ex ledare, försäljare, marknadsförare<br />
eller administratörer. Det är därför viktigt med kännedom om ekonomiska och organisatoriska<br />
grundbegrepp och dessa orienterande utbildningsmoment skall finnas med i grundutbildningen. <strong>Chalmers</strong><br />
skall därför särskilt tillse behovet att få ett ekonomiskt perspektiv samt ett management och organisations<br />
innehåll i alla utbildningar.<br />
Mot bakgrund av den stora vikt miljöfrågorna har i samhället skall en studerande vid <strong>Chalmers</strong> få<br />
kunskaper om möjligheterna att främja samhällets utveckling så att miljöskador undviks.<br />
På alla utbildningsprogram vid <strong>Chalmers</strong> skall minst ett obligatoriskt miljömoment ingå.<br />
Miljöutbildningen skall relateras till varje utbildningsprogram och skall visa på möjligheterna att påverka<br />
miljöproblem inom den egna nischen. Miljöfrågor skall kunna komma in som en naturlig del av<br />
undervisningen.<br />
Möjligheten att läsa en fördjupning mot ett icketekniskt område med koppling till den framtida rollen<br />
som ingenjör av skild sort är viktig. Samtliga studenter skall under sin utbildningstid få en klar<br />
uppfattning om teknikens roll i samhället och sitt eget ansvar. Långsiktigt tänkande och en teknisk<br />
helhetssyn är viktigt. Utbildningen skall stimulera debatt och kritiskt tänkande som kan leda fram till<br />
etiska ställningstaganden. Etiska frågor kommer på detta sätt in som en naturlig del i undervisningen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det på varje civilingenjörsprogram läses mellan 15-30 högskolepoäng av icketekniska<br />
ämnen<br />
Att Att ekonomi, organisation och management har en självklar roll inom alla utbildningsprogram<br />
Att Att de icketekniksa kurserna som erbjuds håller en hög kvalité<br />
4.5.2 Fortbildning<br />
Fortbildning är något som är positivt för varje individ och en förutsättning för att kunna verka i det<br />
moderna samhället. <strong>Chalmers</strong> verkar inom detta område med flera olika aktörer och en samordning bör<br />
ske. Fortbildning är oftast inkomstbringande då företag är de primära kunderna. <strong>Chalmers</strong> bör förändra<br />
sitt utbud så det blir möjligt för privatpersoner att uppgradera sin kunskap det vill säga att mängden fria<br />
kurser bör öka. Då lärare är eftertraktade krävs det att lärarnas engagemang i fortbildning begränsas för att<br />
säkerställa grundutbildningens kvalitet. Grundförutsättningen för fortbildningens existens är att den inte
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
får påverka grundutbildningen negativt, vare sig det gäller lärare, lokaler och övriga resurser. Studenter<br />
som är inskrivna på fortbildning äger ej rätten att bli medlemmar i <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong>.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> är en aktiv aktör inom fortbildning både gentemot näringsliv och allmänhet<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> är en aktiv aktör inom fortbildning av lärare i grundskolan och på gymnasiet<br />
4.5.3 Sommarutbildning<br />
Sommarutbildning är något som <strong>Chalmers</strong> bör utvidga. Sommarkurser skall både vara av slaget allmänna<br />
teknikkurser för intresserade studenter som vill bredda sitt teknikintresse samt kurser som<br />
<strong>Chalmers</strong>studenter kan tillgodogöra sig i sin utbildning. De förra är ett steg i att öka teknikintresset i<br />
samhället. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> ser det inte som önskvärt att det blir en tredje termin på läsåret. Resurser<br />
som allokeras till sommarutbildning får ej inverka negativt på grundutbildningens kvalitet.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> bibehåller sitt tvåterminssystem<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> ser över sitt utbud av sommarkurser och om resurserna tillåter det utökar det<br />
4.6 Språk i undervisningen<br />
Den utexaminerade chalmeristen förväntas ha goda kunskaper i engelska. Det är därför bra att använda<br />
engelskspråkig litteratur om den har högre kvalitet än motsvarande svensk litteratur. Den utländska<br />
facklitteratur som används innehåller många tekniska facktermer och det är därför ett krav att lexikon över<br />
de viktigaste termerna går att erhålla från kursgivande institution.<br />
All litteratur som krävs för att klara av kursen ska vara på svenska eller engelska och för<br />
mastersprogrammen enbart på engelska.<br />
Om <strong>Chalmers</strong> ska driva utbildningar där undervisningsspråket är engelska krävs att de lärare som<br />
undervisar har goda kunskaper i och kan hantera språket. Det är även lika viktigt att studenterna erbjuds<br />
en stödfunktion så att språkproblem inte blir ett hinder för att genomför utbildningen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att all examination vid behov kunna genomföras på engelska.<br />
Att Att all undervisande persona som undervisar på engelska har goda kunskaper i språket<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tar fram stödfunktioner för att hjälpa studenter som har problem med<br />
undervisningsspråket.<br />
Sidan 16 av 56
4.7 Planering och information<br />
Sidan 17 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
4.7.1 Utbildningens planering<br />
Utvecklingen inom alla teknikområden går fort. För att studenterna skall kunna erbjudas aktuell<br />
utbildning måste innehållet i denna förändras med tiden. Antal moment som får plats i utbildningen är<br />
dock alltid begränsad. Ett krav är att för varje nytt utvidgande moment måste något gammalt plockas bort.<br />
Programråden måste ta sitt övergripande ansvar för utbildningsprogrammens upplägg, samordning och<br />
planering. Vad gäller kursers innehåll och ordningsföljd är kommunikation mellan lärare både inom och<br />
mellan institutionerna nödvändig. Samordning mellan kurser ska ske för att undvika överlappning och<br />
glapp i tidsplanering och nivå. Det är också viktigt att den institution som har de bästa förutsättningarna<br />
att genomföra en kurs också ger kursen för samtliga utbildningsprogram.<br />
Kurserna som rekommenderas i utbildningsplanen ska bygga på varandra så att utbildningsprogrammet<br />
hänger samman på ett tydligt sätt. Alla, både lärare och studenter ska se den ”röda tråden” i ett<br />
utbildningsprogram, för att lättare kunna relatera till andra kurser, och på så sätt kunna bredda och<br />
fördjupa sina kunskaper<br />
Studenten skall ha en jämn arbetsbelastning under hela året, både beträffande undervisning och<br />
examination. Tentamensperioder med fler än två skriftliga ordinarie tentamina bör undvikas. <strong>Chalmers</strong><br />
skall även se över möjligheterna att införa en veckas höstlov mellan läsperiod ett och två. Utöver detta bör<br />
det både före och efter tentamensperioderna finns åtminstone en schemafri vardag.<br />
Detta skall beaktas vid schemaläggning; schemakrockar mellan obligatoriska kurser får ej förekomma,<br />
krockar mellan obligatoriska och valfria kurser i möjligaste mån skall undvikas och schemaläggning på<br />
kvällstid skall undvikas så långt det går. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> är strakt negativa till all schemaläggning i<br />
tentaveckor, detta gäller även laborationer och inlämningsuppgifter.<br />
Masterprogrammen innebär stor valbarhet för studenterna. För att underlätta valet av kurser och<br />
schemaläggning på mastersnivå bör ett system medblockschema införas centralt på <strong>Chalmers</strong>.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att den institution som har bäst förutsättningar för att genomföra en kurs också får uppdraget<br />
Att Att studentens arbetsbelastning hela tiden är med i beräkningarna vid planeringen.<br />
Att Att Tentamensperioder med fler än två skriftliga ordinarie tentamina bör undvikas<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> undersöker möjligheterna att införa en veckas höstlov mellan läsperiod ett och<br />
två<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> inför en schemafri vardag före och efter tentamensperioden<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> lärare respekterar schemafria dagar<br />
4.7.2 Kursinformation<br />
4.7.2a Studentportalen<br />
Studentportalen skall vara ett verktyg för studenterna där den informationen man behöver går att finna.<br />
Det är viktigt att studenterna på <strong>Chalmers</strong> aktivt får delta i utformning och förbättring avstudentportalen.<br />
I delen som kallas kursportalen skall studenter kunna hitta information om specifika kurser (kurskod,<br />
kursnamn, poäng och placering under året), hur kurserna är upplagda (föreläsningar, övningar,<br />
laborationer och konstruktionsövningar), tentamenstillfällen (ordinarie, omtentamen och eventuella<br />
nedlagda kurser). Övrigt på studentportalen skall studenterna hitta information om sina egna studier och
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
övergripande information från <strong>Chalmers</strong> (terminsstart, gemensamma bestämmelser, regler, bestämmelser<br />
för internationella studiegångar samt CSN:s meritprövningsregler).<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter skall kunna hitta ovanstående information på studentportalen<br />
Att Att studenter ska ges möjligheten att delta i utformningen av studentportalen<br />
4.7.2b Kursplaner<br />
För att få mer information om vilka kurser som finns på <strong>Chalmers</strong> samt deras innehåll skall aktuella<br />
kursplaner alltid finnas tillgängliga. Kursens syfte, innehåll, organisation, kurslitteratur och<br />
examinationsform skall vara angivet. Det skall för varje kurs, i förekommande fall, anges en hänvisning till<br />
likvärdig kurs på <strong>Chalmers</strong>; detta för att underlätta programbyte och korsläsning mellan program.<br />
All relevant kursinformation ska finnas på en specifik kurshemsida för varje kurs.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att alla <strong>Chalmers</strong> kursplaner finns samlade i kursportalen<br />
Att Att alla kurser på <strong>Chalmers</strong> har en kurshemsida och att denna återfinns i kursportalen<br />
4.7.2c Kurs-PM<br />
För att få mer detaljerad information och en bra översikt över kursens mål, föreläsningsserie, övningar och<br />
laborationer skall en kurs-PM delas ut. Kurs-PM skall finnas tillgänglig via kursportalen i god tid innan<br />
kursens början. Dessutom skall kurs-PM föredras och finnas tillgängligt vid första föreläsningen.<br />
Obligatoriska moment i kursen får ej läggas till eller tas bort efter att kurs-PM har blivit fastställt annat än<br />
i undantagsfall och då med rektorsbeslut som grund.<br />
En Kurs-PM skall innehålla:<br />
• kursens mål och relation till utbildningens mål,<br />
• hur studenten enklast kan nå examinator, föreläsare, övningsledare, labhandledare, kansli, samt<br />
ansvarig försäljare av kursmaterial,<br />
• vilket kursmaterial som ingår, inklusive utdelat material,<br />
• var kursmaterial kan införskaffas, inklusive exempelvis stenciler och OH-kopior, samt priser,<br />
• presentation av examinator/föreläsare och ämnet,<br />
• schema för föreläsningar, övningar och laborationer samt förberedande sidor och tal,<br />
• en sammanfattning av gjorda förändringar sedan förra kurstillfället,<br />
• en beskrivning om var och när man gör anmälan till exempelvis laborationer,<br />
• tid, plats och hjälpmedel för examination,<br />
• obligatoriska moment, slutrapporteringsdatum för dessa samt deras bidrag till totalbetyget,<br />
• tid och plats för granskning av tentamen,<br />
• vad som krävs för att få kursen godkänd samt<br />
Sidan 18 av 56
• eventuella extra tillgodoräknanden av uppgifter under kursens gång.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att en informativ kurs-PM utformas och sprids till alla kursens deltagare<br />
Att Att kurs-PM är klart minst två veckor innan kurstart<br />
Sidan 19 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Att Att kursutvärdering skall nämnas i kurs-PM och om möjligt vem som utför den och<br />
kontaktinformation till denne.<br />
4.7.3 Information om kursval<br />
I god tid innan studenten väljer valfria kurser, mastersprogram eller eventuell studieinriktning inför högre<br />
årskurs skall utbildningsprogrammet i samarbete med berörda institutioner anordna informationstillfällen.<br />
Informationstillfället skall ge en överblick vad gäller specialiseringar som utbildningsprogrammet kan<br />
erbjuda. Skriftlig information om kursval skall finnas tillgänglig för alla studenter.<br />
Studenterna skall ges relevant information om kurserna, både muntlig och skriftlig, för att underlätta<br />
studentens val. Det är mycket viktigt att information om kursval läggs på tider där den inte krockar med<br />
schemalagd undervisning. Allmän kursvalsinformation skall ges från första årskursen, exempelvis i de<br />
kurser som har valfria fortsättningskurser.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att information om mastersprogram och andra avslutningar utarbetas och under hela<br />
studietiden kommuniceras till studenten<br />
Att Att informationen om de kursval som måste göras under studietiden är lättillgänglig<br />
4.7.4 Information om utlandsstudier<br />
Ett antal chalmerister väljer att förlägga delar av sina studier utomlands via något av <strong>Chalmers</strong><br />
utbytesprogram. Utbyten är ett av de bästa verktygen för internationalisering och utbytesverksamheten bör<br />
därför tas tillvara. För att så många som möjligt ska få möjlighet att ta del av utlandsstudier bör dessa<br />
marknadsföras på ett tydligt sätt. För att förenkla studenternas förberedelser skall högskolan förmedla<br />
adresser till kontaktpersoner på mottagande högskola samt till tidigare utresta studenter. Högskolan skall<br />
också erbjuda den utresta studenten möjlighet till kontinuerlig kontakt under utlandsvistelsen för att följa<br />
upp utbytet och dess kvalitet samt att stödja studenten vid eventuella problem.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att högskolan aktivt informerar och marknadsför de möjligheter till utlandsstudier som<br />
erbjuds.<br />
Att Att Förutsättningarna för internationellt utbyte för såväl studenter som lärare skall ökas.<br />
4.7.5 Information till utbytesstudenter<br />
Studenter som kommer till <strong>Chalmers</strong> från andra länder skall ha möjlighet till kontakt med personer på<br />
högskolan/studentkåren för att på bästa sätt kunna förbereda sig inför sin vistelse här. Vidare bör de få
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
information rörande övriga sociala förhållanden i Sverige, t ex försäkring, personnummer, telefon, sjukvård<br />
och bostad.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att de studenter som kommer till <strong>Chalmers</strong> från andra länder i god tid erbjuds omfattande och<br />
adekvat information samt kontaktuppgifter till personer på högskolan/studentkåren.<br />
Sidan 20 av 56
5. Personal<br />
Sidan 21 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
För att på bästa sätt underlätta för studenterna bör ett antal funktioner av vägledande och stödjande<br />
karaktär finnas bland högskolans personal. Gemensamt för dem alla är att de skall ge studenterna ett gott<br />
bemötande.<br />
5.1 Högskolans ansvar för studiesociala frågor<br />
För att säkerställa en kontinuerlig utveckling av den studiesociala miljön kräver <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> att<br />
någon i högskolans ledning skall ansvara för samordning och utveckling av studiesociala frågor. I detta<br />
ansvar ingår att kontinuerligt hålla sig informerad om de faktorer som påverkar studenternas situation och<br />
att tillse att denna information sprids till berörda personer inom högskolan.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att en person i högskolans ledning har ansvar för samordning och utveckling av studiesociala<br />
frågor.<br />
5.2 Studievägledning<br />
Studievägledningens funktioner skall vara en naturlig del av studielivet och lätta att ta del av.<br />
Studievägledarna skall aktivt hjälpa till med planering inför studierna och särskilt stöd skall ges till de<br />
studenter som har problem med att följa utbildningsplanen.<br />
För detta skall det finnas minst en vägledningsfunktion per utbildningsprogram, vilket gäller såväl<br />
mastersprogram som övriga. Studievägledarna bör dessutom finnas i en geografisk närhet till de studenter<br />
de jobbar med för att möjliggöra besök även på 15-minutersraster. Det ska även finnas funktioner för<br />
studievägledning via Internet, framförallt för besvaring av kortare eller standardiserade frågor. Detta kan<br />
exempelvis genomföras med hjälp av mail-/frågeformulär och FAQ.<br />
Det är även viktigt med internationell kompetens. Dels skall alla enskilda studentcentrum inneha<br />
internationell kompetens då <strong>Chalmers</strong> har utländska studenter på många av sina mastersprogram. Det<br />
skall även finnas internationell studievägledning, både för utländska studenter som söker information om<br />
skolan eller redan kommit hit, såväl som för studenter som vill söka sig utomlands.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det för varje utbildningsprogram finns minst en person med studievägledningsfunktion.<br />
Att Att studievägledarna skall finnas på rimligt gångavstånd till de studenter de jobbar med.<br />
Att Att studievägledning via Internet möjliggörs.<br />
Att Att studievägledarna har en god insikt i vad det innebär att studera på <strong>Chalmers</strong><br />
Att Att det på <strong>Chalmers</strong> finns en studievägledning med internationell inriktning.<br />
Att Att de anställda på den internationella studievägledningen har goda språkkunskaper.<br />
Att Att Att alla studentcentrum innehar internationell kompetens och kan ta hand om sina<br />
internationella mastersstudenter.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att studievägledare med ansvar för program med internationella studenter har goda<br />
engelskakunskaper.<br />
Att Att internationella studenter erbjuds service av samma kvalitet som övriga studenter.<br />
5.3 Kurator och präst<br />
Att högskolan har en kurator anställd underlättar kontaktsökandet med denne och leder till att fler<br />
studenter söker hjälp i ett tidigare skede. Studenternas mentala välmående är av största vikt. Därför skall<br />
det finnas en kurator anställd av högskolan. Kuratorn ska ta emot alla typer av ärenden, oberoende av<br />
direkt koppling till studierna.<br />
Studentprästen är inte anställd av högskolan, men får sitt rum betalat därifrån. Närheten till studenterna är<br />
mycket viktig, och skall bevaras. Prästens arbete ska innebära kris- och stödsamtal med studenter oavsett<br />
deras religiösa tillhörighet. En del av arbetet ska dessutom bestå i att vid behov förmedla kontakt till andra<br />
religiösa företrädare.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att det på <strong>Chalmers</strong> finns en kurator anställd.<br />
Att Att Att kuratorn och, förutsatt att en sådan finns placerad på <strong>Chalmers</strong>, studentprästen får<br />
lättillgängliga och centralt belägna rum finansierade av <strong>Chalmers</strong>.<br />
5.4 Lärare<br />
<strong>Chalmers</strong> lärare bedriver grundutbildning, forskarutbildning, forskning, fortbildning samt samverkan med<br />
samhället. Lärare, studerande och administration inom verksamhetsområdena skall samarbeta, inte<br />
konkurrera, för att skapa ett bra klimat på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Alla som undervisar vid <strong>Chalmers</strong> skall vara goda pedagoger, såväl lärare som assistenter. Pedagogisk<br />
skicklighet och pedagogiskt intresse skall väga lika tungt som ämneskunskaper och forskarmeriter vid<br />
tillsvidareanställningar och tidsbegränsade anställningar. Pedagogiken som används i undervisningen på<br />
<strong>Chalmers</strong> måste hela tiden utvecklas. Det är inte nödvändigtvis själva innehållet i kursen som skall<br />
anpassas utan hur det förmedlas.<br />
Lärare och assistenter skall behärska sitt ämne, vara väl förtrogna med kurslitteratur och studier vid en<br />
teknisk högskola. Lärarna skall vara införstådda i studenternas förkunskaper och får inte förutsätta att de<br />
har kunskaper utöver antagningskrav eller tidigare kurser. Det får aldrig förekomma lärare eller assistenter<br />
som inte kan göra sig fullständigt förstådda på svenska eller engelska. På mastersprogramen får det aldrig<br />
förekomma lärare eller assistenter som inte kan göra sig fullständigt förstådda på engelska.<br />
Ett sätt att ge större bredd åt undervisningen är att komplettera högskolans egna föreläsningar med<br />
gästföreläsningar. Gästföreläsaren kan exempelvis komma från näringslivet, ett annat lärosäte eller ha<br />
internationell anknytning. Gästföreläsaren skall vara väl medveten om i vilken kurs deras föreläsning ingår,<br />
vilka förkunskaper auditoriet har samt vad denne förväntas tala om och hur detta kopplas till kursen.<br />
Läraren har en viktig roll som förebild för studenterna när det gäller attityder och undervisning. Om<br />
studenten blir diskriminerad av sin lärare så påverkas studenten både psykiskt och studiemässigt.<br />
Lärarna skall göras medvetna om jämlikhet och anpassa sitt sätt att undervisa efter studenternas olika<br />
bakgrund och förutsättningar. De skall också göras medvetna om jämställdhet och genusfrågor. Läraren<br />
och <strong>Chalmers</strong> skall se det som positivt och utvecklande om studentgruppen är heterogen. Det är viktigt att<br />
Sidan 22 av 56
Sidan 23 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
läraren ger en sådan stämning i undervisningen att alla känner sig välkomna och inte diskrimineras på<br />
något sätt.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> värderar pedagogisk skicklighet lika tungt som ämneskunskaper och<br />
forskarmeriter vid anställningar.<br />
Att Att all <strong>Chalmers</strong> personal skall kunna göra sig fullständigt förstådd på svenska eller engelska.<br />
Att Att jämställdhetsutbildning är obligatorisk för alla doktorander och nyanställda lärare.<br />
Att Att alla lärare och assistenter på mastersprogramen kan göra sig fullständigt förstådda på<br />
engelska.<br />
Att Att undervisningen på <strong>Chalmers</strong> är av sådant slag att alla, oavsett bakgrund eller tillhörighet,<br />
kan tillgodogöra sig den på bästa sätt.<br />
5.5 Tjänstetillsättning<br />
Fler kvinnliga förebilder bland anställda på högskolan bidrar till att skapa en mer jämställd miljö på<br />
<strong>Chalmers</strong>. För att så långt som möjligt behandla samtliga sökande rättvist skall en jämn könsfördelning<br />
eftersträvas i anställningskommittéer och övriga grupper som har till uppgift att ta fram nomineringar.<br />
Studenterna skall ha en självklar plats i anställningskommittéerna. Det är viktigt att<br />
studentrepresentanterna inte används till att jämna ut bristande mångfald bland övriga representanter.<br />
Nämnderna skall ges utbildning inom jämställdhet i syfte att lära sig ta hänsyn till skillnaderna i mäns och<br />
kvinnors språk, sätt att uttrycka sig och sätt att presentera sig själva.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att det skall eftersträvas jämn könsfördelning i anställningskommittéer och övriga<br />
nomineringsgrupper.<br />
Att Att studenterna bereds plats i anställningskommittéerna.<br />
Att Att anställningskommittéer och övriga nomineringsgrupper ges jämställdhetsutbildningar.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
6. Rekrytering/Antagning<br />
Studenterna på <strong>Chalmers</strong> skall i mesta möjliga mån spegla mångfalden i samhället. Antagningsformerna<br />
skall vara av sådant slag att det är de bäst lämpade individerna som börjar studera på <strong>Chalmers</strong>.<br />
6.1 Mångfald<br />
<strong>Chalmers</strong> skall kvalitativt rekrytera de bästa studenterna oavsett kön, bakgrund eller tillhörighet. För att<br />
öka antalet sökande från underrepresenterade grupper bör arbete bedrivas med att rikta rekryteringsinsatser<br />
mot just dessa, för att visa att alla är lika välkomna till och har lika bra chanser att klara sig på <strong>Chalmers</strong><br />
oavsett bakgrund. Kvotering skall inte användas. Vi tror att kvotering leder till fler avhopp och är ett<br />
medel som bara påverkar på ytan. Vid lika meriter kan dock företräde ges till person av det<br />
underrepresenterade könet, som ett sista steg innan lottning.<br />
Det är inte individerna som skall anpassa sig till <strong>Chalmers</strong> utbildningssystem eller studiesociala miljö. Det<br />
är <strong>Chalmers</strong> och utbildningen på <strong>Chalmers</strong> som måste utvecklas så att dessa tilltalar fler presumtiva<br />
studenter, speciellt från de idag underrepresenterade grupperna. Vid antagning så får högskolan tillsätta 10<br />
% av platserna med alternativa antagningsmetoder. Det är ett användbart redskap när man vill öka<br />
mångfalden på <strong>Chalmers</strong>, och bör utnyttjas i större utsträckning. Det är dock viktigt att dessa samt redan<br />
befintliga alternativa antagningmetoder utvärderas noggrant, så att de inte är utformade på ett sådant sätt<br />
att speciella grupper missgynnas.<br />
För att öka teknikintresset och intresset för att läsa vidare hos de underrepresenterade grupperna bör<br />
<strong>Chalmers</strong> arrangera exempelvis sommarkurser eller seminarier på skolan, eller visa upp förebilder på<br />
<strong>Chalmers</strong>.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall ta fram och använda alternativa antagningsmetoder för att minska<br />
diskriminering vid antagning till högre studier.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall arbeta med att minska glappet mellan gymnasiet och högskolestudier på<br />
<strong>Chalmers</strong>. På det sättet kan man rekrytera fler presumtiva studenter som är tveksamma till<br />
högskolestudier.<br />
Att Att informationen som går ut till eleverna på gymnasiet alltid är sanningsenlig och håller hög<br />
kvalitet, så att fler uppmuntras till att investera i sin framtid genom studier.<br />
Att Att högskolan skall arbeta för att öka intresset för naturvetenskap och teknik bland <strong>Chalmers</strong><br />
underrepresenterade grupper på gymnasiet och grundskolan.<br />
Att Att högskolan utreder varför könsfördelningen mellan olika utbildningar på <strong>Chalmers</strong> är så<br />
olika.<br />
6.2 Utbildningsaspekt<br />
6.2.1 Rekrytering<br />
Det är av yttersta vikt att <strong>Chalmers</strong> har ett aktivt program för rekrytering så väl nationellt som<br />
internationellt. Detta innebär aktivt arbete för att ge information om vad studier vid <strong>Chalmers</strong> innebär,<br />
såväl som att sprida kunskap om chalmeristens framtida yrkesroll. Det är viktigt att studenter på <strong>Chalmers</strong><br />
syns i rekryteringsarbetet och därför skall studenter som jobbar med detta uppbära skälig lön för sitt<br />
Sidan 24 av 56
Sidan 25 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
arbete. <strong>Chalmers</strong> skall ha relevanta mål med framtida rekrytering samt åtföljande strategi bör läggas utefter<br />
de framtagna målen. Målen skall följa <strong>Chalmers</strong> visionsdokument. <strong>Chalmers</strong> rekrytering skall baseras på<br />
relevant information utifrån den faktiska situationen på <strong>Chalmers</strong> för att ej locka de alltmer heterogena<br />
studerandegrupperna till något som de inte vill studera. <strong>Chalmers</strong> skall arbeta för att öka mångfalden i<br />
rekryteringsbasen. Det är viktigt att <strong>Chalmers</strong> arbetar med att öka teknikintresset hos yngre (grundskola<br />
och tidigare), detta i långsiktigt syfte.<br />
För att inte gå miste om begåvningar bör <strong>Chalmers</strong> finna vägar för att bredda urvalsgrupperna. Detta kan<br />
göras genom att utöka antalet platser vid det förberedande Högskolebasåret. Det är viktigt att<br />
Högskolebasåret inte ses som en genväg till en plats vid <strong>Chalmers</strong> övriga utbildningar.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> har ett aktivt program för att öka teknikintresse bland barn och ungdomar<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> har ett aktivt program för rekrytering<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall arbeta aktivt för en breddad rekrytering<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> har ett Tekniskt basår<br />
6.2.2 Antagning av studenter<br />
De studenter som antas till studier vid <strong>Chalmers</strong> skall vara de som har störst möjligheter att tillgodogöra<br />
sig utbildningen. Studenterna skall ha intresse för teknik, matematik och naturvetenskap. Viktigast är dock<br />
att de gjort ett aktivt val samt har motivation och vilja till tekniska studier.<br />
Det är viktigt att slå fast i den särskilda behörigheten vilka förkunskaper som är nödvändiga för studier vid<br />
<strong>Chalmers</strong>. <strong>Chalmers</strong> bör inte anta fler studenter än att undervisningskvaliteten bibehålls och utvecklas.<br />
Tiden mellan gymnasium och högskola är en viktig, studiemotiverande tid, och motivation är en<br />
grundläggande förutsättning för att tillgodogöra sig högskolestudier. Därför bör även andra erfarenheter än<br />
arbetslivserfarenhet vägas in vid antagningen. <strong>Chalmers</strong> skall undersöka möjligheterna att använda<br />
alternativa antagningssystem.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver:<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> har tydliga regler för behörighet till samtliga program samt att reglerna skall vara<br />
tillräckliga för att alla individer som sedermera antas klarar utbildningen<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> kontinuerligt arbetar med alternativa antagningsmetoder
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
7 Likabehandling<br />
Högskolan har det yttersta ansvaret för att verka för en jämlik skola, där alla oavsett kön, ålder sexuell<br />
läggning, social bakgrund, funktionshinder, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning skall<br />
ha samma reella rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Alla är lika mycket värda och alla skall ha<br />
fullgoda möjligheter att studera och medverka på fritidsaktiviteter på <strong>Chalmers</strong>.<br />
7.1 Mål och Vision<br />
Varje student skall vara fri att utvecklas som individ och kunna påverka utvecklingen av <strong>Chalmers</strong>. Alla<br />
studenter skall behandlas likvärdigt och ha samma skyldigheter, rättigheter och möjligheter. Alla anställda<br />
och alla studenter skall ha en jämlik attityd och vara medvetna om jämlikhetsfrågor. Mångfald berikar<br />
utbildningen och skall därför eftersträvas och aktivt verkas för.<br />
7.2 Högskolan<br />
Studenter på <strong>Chalmers</strong> skall inte drabbas av orättvisor på grund av sin bakgrund eller tillhörighet. För att<br />
det skall vara uppnåeligt måste kulturen inom <strong>Chalmers</strong> genomlysas så att en jämlik attityd införlivas i<br />
hela organisationen. Då <strong>Chalmers</strong> har som mål att bli en av de bästa högskolorna i världen så bör<br />
<strong>Chalmers</strong> rekrytera bredare med hänsyn till jämlikhetsaspekten samt arbeta för att profilera sig som en<br />
mångkulturell högskola. Alla anställda ska genomgå en kurs som behandlar ett mångkulturellt arbetssätt<br />
samt jämlikhetsarbete i högskolan.<br />
Alla <strong>Chalmers</strong> anställda, speciellt lärare och studievägledare, har en viktig roll för studenternas trivsel och<br />
därför skall alla anställda ha kunskap om vad jämlikhet innebär och använda den kunskapen i sitt arbete.<br />
Det är viktigt att jämlikhetsarbete införlivas i hela verksamheten och medvetet används på daglig basis.<br />
Lärarna ska anpassa sitt sätt att undervisa efter studenternas olika bakgrund och förutsättningar.<br />
Högskolan är enligt lag skyldig att upprätta planer för både jämställdhets- och likabehandlingsarbete. På<br />
<strong>Chalmers</strong> måste dessutom varje institution utarbeta en egen jämställdhetsplan, som även bör omfatta<br />
studenter och utbildning. Samma förhållanden bör gälla likabehandlingsplanerna. Planerna skall vara<br />
uppdaterade och deras innehåll skall vara relevant och tillräckligt omfattande. Det skall tydligt framgå vart<br />
man kan vända sig om man som student känt sig negativt särbehandlad. <strong>Chalmers</strong> skall ta varje indikation<br />
på diskriminering på största allvar och se till att lämpliga åtgärder vidtas, oavsett om det är en lärare eller<br />
en student som har varit den som diskriminerat.<br />
Vidare skall det på skolan åtminstone finnas en jämlikhetskoordinator för att arbetet med dessa frågor<br />
skall få kontinuitet och tyngd. Arbetet skall innebära ansvaret för att samordna jämlikhets- och<br />
jämställdhetsarbetet på skolan, utbilda personal och studenter inom ämnena samt utreda frågor som har<br />
med ämnena att göra.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> organisation skall präglas av kvalitativ jämställdhet.<br />
Att Att alla institutioner på <strong>Chalmers</strong> skall ha både en jämställdhetsplan och en<br />
likabehandlingsplan som inkluderar studenter och utbildning.<br />
Att Att studenterna informeras om var man kan ta del av jämställdhets- och<br />
likabehandlingsplanerna.<br />
Att Att det på <strong>Chalmers</strong> finns en jämlikhetskoordinator anställd.<br />
Att det på <strong>Chalmers</strong> finns en jämställdhetskoordinator anställd.<br />
Sidan 26 av 56
Sidan 27 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall profilera sig som en tekniskt framstående och internationell högskola.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall bedriva ett aktivt attitydförändrande arbete samt skapa opinion för frågor<br />
rörande etnisk och social mångfald inom högskolan.<br />
Att Att de ordningsstadgar som finns på <strong>Chalmers</strong> skall minst röra diskriminering, enligt de<br />
lagstadgade diskrimineringsgrunderna samt alla typer av trakasserier.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall öka kunskapen om jämlikhetsfrågor i grundutbildningen och forskningen.<br />
Att Att alla anställda skall genomgå en kurs som behandlar ett mångkulturellt arbetssätt.<br />
Att Att kunskap om genusskillnader och mångkulturella skillnader integreras i alla<br />
programutbildningar, dock inte nödvändigtvis i alla kurser.Att Att skolan får ta del av jämställdhetsutbildningar<br />
anställda på<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> aktivt informerar näringslivet om fördelen med studenter från <strong>Chalmers</strong> oavsett<br />
studentens bakgrund och tillhörighet<br />
7.3 Studenterna<br />
Jämlikhet är ett strukturellt problem . Alla individer bär ett ansvar för den miljö, den sociala kultur och de<br />
traditioner de deltar i. Det är kontakterna mellan individerna som skapar den sociala kulturen. Det är<br />
därför individernas ansvar att skapa en jämlik högskola och studentkår, ett <strong>Chalmers</strong> där alla tillåts känna<br />
trygghet i att vara dem de är.<br />
De studerande vid <strong>Chalmers</strong> kommer i framtiden att vara yrkesverksamma och många i ledande positioner<br />
i näringslivet. De skall därför under utbildningen bli medvetna om jämlikhetsfrågor. En bättre atmosfär på<br />
<strong>Chalmers</strong> ger en mindre risk att studenter hoppar av på grund av otrivsel. Om mångfalden bland<br />
studenterna ökar medverkar det i framtiden till fler förebilder för olika grupper eftersom rekryteringsbasen<br />
till doktorander, forskare och lärare blir större. Högskolan bör stödja aktiviteter ur minoritetsgruppers<br />
perspektiv men rikta sig till alla studenter.<br />
Studenter på <strong>Chalmers</strong> skall inte drabbas av orättvisor på grund av sin bakgrund eller tillhörighet.<br />
Högskolan bör stödja aktiviteter ur minoritetsgruppers perspektiv men som rikta sig till alla studenter<br />
Vidare skall högskolan ta sitt ansvar ur ett arbetsmiljöperspektiv och hjälpa till med jämlikhetsarbetet<br />
genom att ställa upp med både personalmässiga och ekonomiska resurser.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att studenterna skall ha möjlighet att ta del av utbildningar i jämlikhet och jämställdhet.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall ta fram riktade insatser för att stödja de underrepresenterade grupperna på<br />
skolan.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> ska stödja aktiviteter ur minoritetsgruppers perspektiv som riktar sig till alla<br />
studenter.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tar ansvar för studenternas jämlikhetsarbete, bland annat genom att hjälpa till<br />
med personalmässiga och ekonomiska resurser.<br />
7.4 Sexuella trakasserier<br />
Det viktigaste kännetecknet för sexuella trakasserier är att de är oönskade av den som utsätts för dem. Det<br />
är varje individs ensak att avgöra vilket uppträdande som kan accepteras och vad som är kränkande.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Sexuell uppmärksamhet, oavsett om den är positivt eller negativt menad, övergår i sexuella trakasserier om<br />
den som står för beteendet fortsätter, trots att det har gjorts klart att mottagaren anser att den sexuella<br />
uppmärksamheten är ovälkommen. Ett enda tillfälle kan emellertid vara att betrakta som sexuella<br />
trakasserier om beteendet är tillräckligt allvarligt. Att den sexuella uppmärksamheten är oönskad skiljer<br />
sexuella trakasserier från beteenden som är välkomna och ömsesidiga.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> tolererar inte någon form av sexuella trakasserier, oavsett hur subtila eller oskyldigt<br />
menade de än är. Sexuella trakasserier kan innebära allt ifrån kränkande tillmälen till fysiska närmanden.<br />
Detta gäller såväl mellan anställda och studenter som studenter emellan.<br />
Den som har blivit utsatt för sexuella trakasserier skall veta vem man kan prata med om händelsen och var<br />
man kan få hjälp. Därför skall information gå ut om vart man kan vända sig.<br />
Enligt Lagen om likabehandling i högskolan har <strong>Chalmers</strong> en skyldighet att verka för att studenter inte<br />
utsätts för sexuella trakasserier. Högskolan bör tillsammans med kåren upprätta en handlingsplan för hur<br />
man skall agera då fall av sexuella trakasserier upptäcks så att både offer och förövare får hjälp. Det är också<br />
viktigt att det klargörs vilka eventuella disciplinåtgärder som kan bli aktuella. Viktigast är information till<br />
studenterna om tillvägagångssätt och kontaktpersoner då man blivit utsatt för sexuella trakasserier.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att alla fall av sexuella trakasserier som kommer högskolan eller studentkåren till kännedom tas<br />
på allvar och utreds, oavsett vem som blivit kränkt eller vem som har kränkt någon annan.<br />
Att Att studentkåren och <strong>Chalmers</strong> tillsammans upprättar en handlingsplan för hur fall av sexuella<br />
trakasserier skall hanteras, samt att en sådan plan finns tillgänglig för alla studenter.<br />
7.5 Mångfald<br />
”Det är inte olikheterna i sig utan samspelet mellan dem som gör mångfalden till en framgångsfaktor”<br />
(Integrationsverkets mångfaldsplan).<br />
I en akademisk miljö är det berikande att det finns en mångfald av idéer, perspektiv, infallsvinklar och<br />
frågeställningar. Mångfald är idag till stor utsträckning en rekryteringsfråga, speciellt inom etnisk<br />
tillhörighet, eftersom de grupperna är starkt underrepresenterade på högskolorna. <strong>Chalmers</strong> har ett ansvar<br />
att informera om regler och normer inom högskolan för studenter. På det sättet kan man undvika att<br />
studenter stöter på problem på grund av sin etniska tillhörighet.<br />
7.5.1 Social bakgrund<br />
Det är viktigt att <strong>Chalmers</strong> attraherar alla människor oavsett social bakgrund. De som kommer från en<br />
studieovan miljö väljer i mindre utsträckning att söka sig till högskolestudier än personer med föräldrar<br />
som har akademisk bakgrund. Snedrekryteringen kan även bero på skillnader i ekonomiska<br />
förutsättningar. Studenter från familjer med sämre ekonomiska förutsättningar måste känna att de kan ha<br />
en trygg totalekonomi även när de studerar. Det är en grundförutsättning för att studierna på <strong>Chalmers</strong><br />
skall lyckas.<br />
Det är viktigt att <strong>Chalmers</strong> rekryterar studenter efter deras kunskap och att man attraherar presumtiva<br />
studenter oavsett social bakgrund. Det är en rättvisefråga att alla studenter skall känna att de har rätten och<br />
möjligheten att söka sig till <strong>Chalmers</strong>.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Sidan 28 av 56
Sidan 29 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Att Att högskolan aktivt motverkar attityder, mönster och beteenden som förstärker social<br />
snedrekrytering till <strong>Chalmers</strong>.<br />
7.5.2 Etnisk tillhörighet och religion<br />
Ett vanligt problem är att det ofta glöms bort att människor med utländsk bakgrund inte utgör en<br />
homogen grupp. En gemensam faktor är dock att dessa individer på olika sätt missgynnas och i många fall<br />
diskrimineras. 2002 hade 12 % av de nyantagna på <strong>Chalmers</strong> utländsk bakgrund. Det är en siffra som är<br />
låg och dessutom lägre än för riket i stort.<br />
4 % av studenterna på <strong>Chalmers</strong> har huvudsakligen vuxit upp i ett land utanför Norden. Av de studenter<br />
som huvudsakligen har vuxit upp i ett land utanför Europa har 30 % känt sig orättvist behandlade på<br />
grund av kön, etniskt ursprung eller sexuell läggning under tiden vid <strong>Chalmers</strong>. Motsvarande siffra för alla<br />
manliga studenter på <strong>Chalmers</strong> är 4 %. Statistik är ingen sanning men ett riktmärke.<br />
Det är viktigt att både <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> och <strong>Chalmers</strong> tar ansvar för att ingen på något sätt känner sig<br />
illa behandlad eller diskriminerad på <strong>Chalmers</strong>.<br />
För att öka mångfalden på <strong>Chalmers</strong> anser <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> att vidare studier bör utföras på området<br />
etnisk snedrekrytering, för att ytterligare kartlägga vilka faktorer som kan påverka den kvalitativa<br />
integreringen av etnisk mångfald i högskolan och samhället i övrigt. En sådan bör sedan ligga till grund för<br />
en handlingsplan för breddad rekrytering med fokus på etnisk tillhörighet. Handlingsplanen ska även<br />
innefatta hur <strong>Chalmers</strong> kan nå ut till nya potentiella studentgrupper för att rekrytera de bästa studenterna.<br />
För att <strong>Chalmers</strong> skall bli attraktivare för alla studenter oavsett etnisk tillhörighet, skall informationen<br />
tydliggöra att <strong>Chalmers</strong> vill ha en större bredd bland sökande till skolan. En naturlig acceptans för olika<br />
kulturer samt en fullvärdig integration kommer att locka fler kvalificerade studenter. Det är viktigt att<br />
ingen person känner sig hindrad av att söka till <strong>Chalmers</strong> på grund av sin etniska tillhörighet.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tillsammans med <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> skall motverka alla typer av utanförskap<br />
på grund av etnisk tillhörighet.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tar fram en handlingsplan för breddad rekrytering för att kunna värva de bästa<br />
studenterna, oavsett etnisk tillhörighet.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> i sin information tydliggör att de vill ha en stor bredd bland de sökande till<br />
skolan.<br />
7.6 Sexuellt likaberättigande<br />
Med sexuell läggning avses homo-, bi- och heterosexualitet. Begreppet sexuellt likaberättigande omfattar<br />
även transsexuella personer. Förkortningen HBT står för homo-, bi- och transsexuella personer.<br />
De problem som idag drabbar HBT-personer är till stor del orsakat av kunskapsbrist vilket visar sig i de<br />
fördomar som finns mot HBT-gruppen. HBT-personer drabbas ofta av trakasserier och diskriminering.<br />
Vårt samhälle genomsyras av en heterosexuell norm, vilket lätt kan avspeglas och reproduceras inom<br />
<strong>Chalmers</strong>. Att heterosexualiteten utgör norm innebär att den uppfattas som naturlig och neutral, och<br />
därmed osynliggörs, medan annan sexuell läggning blir differentiellt utpekad och då synlig. Det måste<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> och <strong>Chalmers</strong> motarbeta genom personligt ansvarstagande, både hos studenter och<br />
anställda, och genom information kring de här frågorna eftersom <strong>Chalmers</strong> ska vara en värderings- och
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
normproducerade högskola. Ingen skall känna sig kränkt eller bli diskriminerad som individ eller som<br />
grupp på <strong>Chalmers</strong> eller inom <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> oavsett läggning. Ingen skall tveka att söka <strong>Chalmers</strong><br />
på grund av sin sexuella läggning.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> uppmärksammar förekomsten av diskriminering och kränkande särbehandling<br />
på grund av sexuell läggning samt bedriver ett aktivt arbete för att främja sexuellt<br />
likaberättigande och motverkan av diskriminering.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tar fram en handlingsplan för att motverka uppkomst av ovanstående problem.<br />
Att Att anställda, speciellt lärare och studievägledare, skall bli insatta i problematiken för HBTgruppen.<br />
7.7 Funktionsnedsättning<br />
Jämlikhet för personer med funktionsnedsättning innebär möjlighet till full delaktighet och att alla har<br />
samma möjlighet till service, hjälp och information. För <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> är detta speciellt viktigt<br />
under mottagningen.<br />
Alla funktionshinder är inte synliga. Det kan även innebära psykiska eller neuropsykiatriska begränsningar<br />
eller läs- och skrivsvårigheter. Det är viktigt att ha förståelse för dessa icke synliga funktionshinder, samt<br />
att de inte på något sätt förringas. Det skall aldrig bli en ekonomisk diskussion kring de hjälpmedel och<br />
anpassningar som kan behövas för att studenter med funktionsnedsättning skall kunna bedriva sina studier<br />
eller delta i fritiden på <strong>Chalmers</strong>. Det är individens behov som skall tillgodoses och stå i centrum.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att det på högskolan finns personer med särskilt ansvar för att handha ärenden rörande<br />
funktionsnedsättningar.<br />
Att Att alla studenter på <strong>Chalmers</strong> ska ha möjlighet till full delaktighet i såväl studier. som<br />
fritidsaktiviteter som äger rum på <strong>Chalmers</strong>området eller i högskolans eller studentkårens<br />
regi.<br />
Att Att alla studenter ska i största möjliga mån ha möjlighet till full delaktighet i fritidsaktiviteter<br />
som äger rum på <strong>Chalmers</strong>området eller i högskolans eller studentkårens regi.<br />
7.7.1 Studier<br />
Såväl utbildning som studiemiljö skall vara anpassad och tillgänglig för studenter med<br />
funktionsnedsättning så att de kan delta på lika villkor. Studenter med funktionsnedsättning skall ha full<br />
tillgång till hjälpmedel för att klara av studierna på <strong>Chalmers</strong>. Vidare skall det ses som en självklarhet att<br />
speciella behov i samband med tentamen tillgodoses.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter som har speciella behov i samband med studier eller tentamen får dessa<br />
tillgodosedda.<br />
Sidan 30 av 56
Sidan 31 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
7.7.2 Lokaler<br />
Det är viktigt att området och att lokalerna på <strong>Chalmers</strong> anpassas för att studenter med<br />
funktionsnedsättning skall kunna röra sig fritt samt att detta sker omgående. Vid ombyggnader på<br />
<strong>Chalmers</strong> är det viktigt att vägar inte spärras av De tillfälliga lösningarna drabbar studenter med<br />
funktionsnedsättning hårt. Det är viktigt för studenter med funktionsnedsättning att det finns tillgång till<br />
vilorum i närheten av undervisningslokaler. Studenter med funktionsnedsättning skall få information om<br />
var vilorummen är och hur man lånar dem.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong>området samt dess lokaler skall i största möjliga mån vara anpassade för att<br />
erbjuda full tillgänglighet även för personer med funktionshinder.<br />
Att Att alla om- och tillbyggnationer på <strong>Chalmers</strong> helt uppfyller kraven på full tillgänglighet.<br />
Att Att tillfälliga lokaler inte erbjuder sämre tillgänglighet än permanenta.<br />
Att Att Att det finns vilorum tillgängliga samt att det finns klar och tydlig information om hur man<br />
kommer åt dessa.<br />
7.7.3 Information<br />
Information skall vara tillgänglig för alla. Det är det faktum att den omgivande miljön brister i till exempel<br />
information, kommunikation eller utbildning som hindrar människor med funktionsnedsättning från att<br />
delta på lika villkor. Studenter med funktionsnedsättning på <strong>Chalmers</strong> skall få information av <strong>Chalmers</strong><br />
om sina rättigheter och den service som finns när de har blivit antagna. <strong>Chalmers</strong> skall inte skönmåla<br />
bilden utan hålla sig till saklig information om studiesituationen och om vilka hinder och möjligheter som<br />
finns för studenter med funktionsnedsättning på <strong>Chalmers</strong>. <strong>Chalmers</strong> måste ge råd och stöd så att<br />
studentens svårigheter i den dagliga situationen på <strong>Chalmers</strong> undanröjs. Det skall vara klart och tydligt<br />
vart man skall vända sig för att få den hjälp och det stöd man behöver. Vidare skall <strong>Chalmers</strong> informera<br />
om vart man kan vända sig om man behöver få ett funktionshinder dokumenterat.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter med funktionsnedsättning skall få information av <strong>Chalmers</strong> om sina rättigheter<br />
och möjligheter till hjälpmedel när de blivit antagna.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
8 Studie- och arbetsmiljö<br />
En god arbetsmiljö är en förutsättning för goda studieresultat. Alla måste kunna studera utan att riskera sin<br />
hälsa. Ett helhetsgrepp om arbetsmiljön krävs, eftersom den totala arbetsmiljön skapas av en samverkan<br />
mellan fysisk och psykosocial miljö. Genom att uppmärksamma och åtgärda brister i arbetsmiljön<br />
förebyggs arbetsskador och en god studiemiljö uppnås. Det får aldrig vara så att arbetsmiljöproblem<br />
hindrar eller försvårar för någon att delta i utbildningen. Studenten skall ha reella möjligheter att påverka<br />
missförhållanden i studie- och arbetsmiljön.<br />
8.1 Studerandearbetsmiljöombud<br />
Genom att uppmärksamma och åtgärda brister i arbetsmiljön förebyggs arbetsskador och en god<br />
studiemiljö uppnås. Det får aldrig vara så att arbetsmiljöproblem hindrar eller försvårar för någon att delta<br />
i utbildningen.<br />
Varje program skall ha minst ett studerandearbetsmiljöombud. Studenter skall vara fullvärdiga ledamöter<br />
i den formella organisationen av arbetsmiljöarbetet. Det är viktigt att studerandearbetsmiljöombud har<br />
sådan grundläggande rättighet som rösträtt i samma omfattning som övriga inblandade i skyddsarbetet.<br />
Studerandearbetsmiljöombud skall tillsammans med högskolerepresentanter sitta med i en lokal grupp<br />
som har till uppgift att bevaka den fysiska och psykiska arbetsmiljön på programmet.<br />
Studerandearbetsmiljöombud skall ha rätt till för målgruppen anpassad utbildning, vilken skall bedrivas<br />
på lämplig tid för studenterna och ombesörjas av <strong>Chalmers</strong>. Möjligheten att följa obligatoriska kurser skall<br />
inte påverkas av att studenten fungerar som arbetsmiljöombud.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att arbetsmiljöproblem, vare sig de är av fysisk eller psykisk karaktär, aldrig får påverka någons<br />
studier negativt.<br />
Att Att alla program skall ha minst ett arbetsmiljöombud.<br />
Att Att studenternas arbetsmiljö skall behandlas i för ändamålet anpassade grupper bestående av<br />
högskolerepresentanter och studenter<br />
At Att At<br />
studenterna skall vara fullvärdiga medlemmar i organisationen av arbetsmiljöarbetet.<br />
Att Att högskolan skall utbilda studerandearbetsmiljöombuden.<br />
8.2 Fysisk studie- och arbetsmiljö<br />
Den optimala undervisningslokalen är utformad så att kontakten mellan föreläsare och studenter är god,<br />
samt att högt ställda krav på ergonomi, klimat, ventilation, belysning, akustik, säkerhet och lokalvård<br />
uppfylls. En god arbetsmiljö är förutom ett grundläggande krav ett konkurrensmedel när det gäller att<br />
attrahera studenter till skolan.<br />
För att markera vikten av bra lokaler för undervisning och studier skall det på högskolan finnas någon<br />
form av forum med studentrepresentation där lokalerna på <strong>Chalmers</strong> diskuteras ur ett studentperspektiv.<br />
Undervisningen för ett program ska planeras för att undvika långa avstånd mellan undervisningslokalerna.<br />
Undervisning för samma program på båda campusområdena ska undvikas under samma dag. I synnerhet<br />
är det viktigt att undervisningen under de första två åren på ett program begränsas till ett avgränsat<br />
geografiskt område. Högskolan måste också ta ett ansvar för de ökade resekostnader det kan innebära med<br />
undervisning på två campus.<br />
Sidan 32 av 56
Sidan 33 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Även utomhusmiljön är viktig för trivseln för studenterna. Det är därför minst lika viktigt att man<br />
planerar och utvecklar denna i samma takt som byggnaderna utvecklas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> lokaler uppfyller högt ställda krav på ergonomi, klimat, ventilation, belysning,<br />
akustik och lokalvård.<br />
Att Att studenternas lokaler diskuteras i ett av högskolan och <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> gemensamt<br />
definierat forum.<br />
Att Att undervisningslokalerna för varje utbildningsprogram skall hållas samlade till en begränsad<br />
geografisk yta under de första två åren.<br />
Att Att lokalerna för undervisningen på ett program ska planeras för att undvika långa<br />
transportsträckor för studenterna.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> lokaler och utomhusmiljö ständigt utvecklas för att öka trivseln hos studenterna.<br />
8.2.1 Dator-, rit- och laborationssalar<br />
Datorsalar används kontinuerligt under hela dygnet och skall därför uppfylla högt ställda krav på<br />
ventilation och kylning, då en datorsal ofta kan bli varm på grund av dess utrustning. Det är viktigt att<br />
arbetsplatserna i datorsalarna är ergonomiskt riktigt utformade och att salarna innehåller erforderlig<br />
utrustning. Då stor del av utbildningen kräver datorarbete är det viktigt att det finns god tillgång till<br />
datorer. Dessutom skall tillgången till trådlöst nätverk byggas ut för att täcka hela campusområdena. Detta<br />
för att erbjuda möjlighet till varierande arbetsmiljö. Det skall också finnas god tillgång till support och<br />
service då det uppstår problem med arbetsdatorerna.<br />
I laborationslokaler finns ofta utrustning som kräver speciell hantering. Det är därför viktigt att lokalerna<br />
uppfyller högt ställda krav på arbetsmiljö och säkerhet. Om särskild utbildning eller skyddsutrustning<br />
krävs skall högskolan tillhandahålla sådan.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att dator-, rit- och laborationssalar uppfyller ovan ställda krav på ventilation och säkerhet samt<br />
är ergonomiskt utformade.<br />
Att Att Att det finns god tillgång till datorsalar.<br />
Att Att det trådlösa nätverket på skolan täcker hela campusområdena.<br />
Att Att Att det för studenterna på skolan finns fullgod datorservice och –support.<br />
8.2.2 Kontorsarbetsplatser<br />
Forskarstuderande samt examensarbetare tillbringar mycket tid i kontorsmiljö. Det är därför viktigt att<br />
kontorsarbetsplatserna uppfyller högt ställda krav på ergonomi, klimat, ventilation, belysning, akustik och<br />
lokalvård.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att kontorsarbetsplatserna uppfyller högt ställda krav på ergonomi, klimat, ventilation,<br />
belysning, akustik och lokalvård.<br />
Studieplatser<br />
Alla studenter skall ha tillgång till studieplatser. Det skall finnas studieplatser både för enskilda och<br />
grupper, vilka skall vara tillgängliga hela dygnet. Studieplatser skall vara placerade både centralt och i<br />
närhet till undervisningen, med god spridning över båda campusområdena. Alla studieplatser på <strong>Chalmers</strong><br />
skall vara tillgängliga för samtliga <strong>Chalmers</strong> studenter. Då behoven är varierande ska det finnas god<br />
tillgång både till mindre grupprum och till läsesalar.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det skall finnas studieplatser i tillfredsställande omfattning.<br />
Att Att alla studenter skall ha tillgång till alla studieplatser.<br />
Att Att studieplatsernas utformning präglas av en variation för att kunna uppfylla de olika behov<br />
som finns.<br />
Att studieplatser finns både centralt på campusen och i närhet till undervisningen.<br />
8.3 Psykosocial studie- och arbetsmiljö<br />
I en akademisk miljö skall lokalerna vara utformade så att även människor med särskilda fysiska behov kan<br />
tillgodogöra sig utbildningen.<br />
En akademisk miljö är inte bara lokaler, utan även en miljö där studenter och anställda samverkar med<br />
respekt och förståelse. För att studenterna skall göras medvetna om den unika miljö de vistas i, bör<br />
studenterna ges möjlighet att göra besök vid institutionerna. Det är därför viktigt att lokaler planeras så att<br />
institutionerna är lättillgängliga för studenter och vice versa.<br />
Även utomhusmiljön är viktig för trivseln för studenterna. Det är därför minst lika viktigt att man<br />
planerar och utvecklar denna i samma takt som byggnaderna utvecklas.<br />
Den attityd som lärare visar mot studenter betyder mycket för motivationen till studier. Det är viktigt att<br />
man från de undervisande institutionerna visar en god vilja att hjälpa de studenter som söker svar på<br />
frågor. Att erbjuda konsultationstid, en tid då man garanterat får tag i någon som kan svara, får inte<br />
innebära att studenter är ovälkomna på andra tider. Undervisningen skall vara utformad så att studenten<br />
kan deltaga aktivt. Delaktighet i planering och utformning av undervisningen är viktigt för välbefinnandet.<br />
Studenten skall ha reella möjligheter att påverka missförhållanden i studie- och arbetsmiljön. Därför skall<br />
studenten ha samma rättigheter och möjligheter till förändring och påverkan som anställda vid högskolan.<br />
Att vara högskolestudent innebär i många fall en stressig levnadssituation. Alla skall veta att de kan vända<br />
sig till studenthälsan för att få hjälp att hantera denna stress.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenterna skall ha reellt inflytande över sin studiesituation.<br />
Att Att alla studenter skall informeras om vart de kan vända sig för att få hjälp med stressrelaterade<br />
problem.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> lokaler och utomhusmiljö ständigt utvecklas för att öka trivseln hos studenterna<br />
Sidan 34 av 56
Sidan 35 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Att Att lärare såväl som studenter och andra anställda har en bra attityd, med hörnstenarna:<br />
respekt, förståelse och god vilja<br />
8.4 Studentlokaler<br />
För att uppnå en tillfredsställande social studiemiljö bör det finnas lokaler i anslutning till undervisningen<br />
där studenter kan vistas för att bedriva gemensam sektionsverksamhet. Alla studerandesektioner skall<br />
därför ha sektionslokaler. Lokalerna skall vara utformade så att verksamhet såsom möten, studier och fester<br />
kan bedrivas i dem samt att möjlighet till att laga och äta mat .finns. Det är även viktigt att alla sektioner<br />
har ensam tillgång till åtminstone en del av sina sektionslokaler. Alla studentlokaler skall vara<br />
brandklassade och försäkrade.<br />
Föreningsverksamhet är viktig för att skapa en god social miljö och trivsel för de studerande på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Det är därför viktigt att högskolan i största möjliga mån tillgodoser det behov av föreningslokaler som<br />
finns hos de studerande. Sektionslokalerna skall finnas i anslutning till de undervisningslokaler som<br />
respektive sektion företrädesvis använder. För att säkerställa tillgången på sektionslokaler med en lägsta<br />
godtagbar storlek och standard skall högskolan från centralt håll tillskjuta erforderliga medel. Medlen som<br />
tillskjuts sektionerna från centralt håll skall vara öronmärkta för ändamålet och markerar därmed vikten av<br />
sektionslokaler. Tillgången samt vad som avses med lägst godtagbar storlek och standard på<br />
sektionslokalerna skall regleras i ett av högskolan tillsammans med <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> upprättat<br />
dokument med riktlinjer för sektionslokaler. Kostnaden för sektionslokalerna skall spegla lokalens verkliga<br />
kostnad Storleken bör bero på antal studenter inom studerandesektionen och det ska även framgå att det<br />
är minsta accepterade storlek som regleras.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att alla studerandesektioner skall ha en brandklassad och försäkrad sektionslokal.<br />
Att Att sektionslokaler skall finnas i anslutning till de undervisningslokaler som respektive<br />
studerandesektion företrädesvis använder.<br />
Att Att lunchplatser i tillräcklig omfattning för sektionens medlemmar tillhandahålls i anslutning<br />
till sektionslokalerna.<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> tillsammans med <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> reglerar ett dokument med riktlinjer för<br />
sektionslokaler.<br />
8.5 Föreningslokaler<br />
Föreningsverksamhet är viktig för att skapa en god social miljö och trivsel för de studerande på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Det är därför viktigt att högskolan i största möjliga mån tillgodoser det behov av föreningslokaler som<br />
finns hos de studerande. Föreningarna som drivs av studerande på <strong>Chalmers</strong> bedriver ett omfattande<br />
arbete i syfte att förbättra såväl den rent sociala miljön som studiemiljön på skolan. De har till viss del<br />
stora lokalbehov som högskolan bör uppfylla. Om en förening har anknytning till någon<br />
studerandesektion bör lokalen ligga i nära anslutning till sektionens övriga verksamhet. Lokaler skall i<br />
första hand upplåtas till föreningar anslutna till <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> och dess studerandesektioner samt<br />
därefter till andra föreningar som bedriver verksamhet som riktar sig till en stor del av de studerande vid<br />
<strong>Chalmers</strong>. Föreningslokaler skall upplåtas hyresfritt.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skall tillgodose de lokalbehov som finns hos studentkårens och<br />
studerandesektionernas föreningar och kommittéer.<br />
Att Att föreningar och kommittéer knutna till studerandesektioner skall tillhandahållas lokaler i<br />
anknytning till dessa.<br />
Att Att föreningslokaler skall upplåtas hyresfritt.<br />
Sidan 36 av 56
9 Studieekonomi<br />
Sidan 37 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
En god och trygg ekonomi under studietiden skapar en grund för att studenten skall känna välbefinnande,<br />
kunna tillgodogöra sig utbildningen och prestera goda studieresultat. De ekonomiska villkor som erbjuds<br />
studenterna skall vara av en sådan art att de inte riskerar att rasera den personliga ekonomin på grund av<br />
högre studier.<br />
Studiemedlen utgör grundstommen i sammanhanget. Utbildningen har stor betydelse för individens<br />
utveckling och bör därför ses som en personlig investering. Utbildningen har också ett stort värde för<br />
samhällets utveckling ur ekonomiska, kulturella och demokratiska perspektiv. Alltså bör det ligga i statens<br />
intresse att uppmuntra folk att utbilda sig genom att erbjuda goda ekonomiska villkor.<br />
9.1 Studiemedel<br />
Ett system för studiefinansiering bör vara så generellt som möjligt för att vara enkelt och överskådligt. Det<br />
skall tillsammans med övriga bidragssystem i samhället tillgodose behoven hos så många individer som<br />
möjligt. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver att staten garanterar studielån även för studenter som genom vanlig<br />
kreditprövning inte skulle bli godkända som låntagare. Vidare skall studiefinansieringssystemet garantera<br />
studenten en enligt Konsumentverket skälig levnadsstandard.<br />
Tiden för hantering av ärenden får inte överstiga två veckor.<br />
Valet av högskolestudier är av största vikt för resten av individens liv. Om man upptäcker att det val man<br />
har gjort inte är det rätta, skall det finnas möjlighet att byta utbildning och få studiemedel för att slutföra<br />
den utbildningen. Möjlighet till studiemedel skall vara uppåt begränsade i tiden, men då särskilda skäl<br />
föreligger skall dispens kunna ges för ytterligare studiemedelsutbetalningar. Ett synnerligt skäl till förlängd<br />
utbetalningsperiod skall vara byte av utbildningsprogram.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att nivån på studiemedlet skall vara sådan att studenten garanteras en enligt Konsumentverket<br />
skälig levnadsstandard.<br />
Att Att tiden för hantering av ansökan om studiemedel ej får överstiga två veckor.<br />
Att Att dispens för ytterligare studiemedelsutbetalningar vid överskriden tidsgräns skall ges då<br />
särskilda skäl föreligger.<br />
Att Att byte av utbildningsprogram skall räknas som synnerligt skäl vid ansökan om förlängd<br />
utbetalningsperiod av studiemedel.<br />
Att Att maximalt antal veckor studiemedel förlängs till 260 veckor.<br />
9.1.1 Bidrag och lån<br />
För att underlätta den ekonomiska bördan för den enskilde studenten skall staten ge möjlighet till<br />
studiefinansiering genom såväl lån som bidrag. Samma finansieringsmöjligheter skall ges oberoende av hur<br />
studenten väljer att finansiera sina studier för övrigt. Bidragsdelen skall vara stor nog att inte hindra<br />
rekrytering till högre studier.<br />
Mängden tilldelade medel skall vara lättöverskådlig. Därför skall inga avgifter för att erhålla studiemedel<br />
tas ut.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Under åren 1991-2001 räknades inte studiemedlet upp i takt med KPI. Sedan 1989 har studiemedlen<br />
tappat drygt 40 % i värde 1 . Numera räknas studiemedlen upp i takt med prisbasbeloppet. För att åter ge<br />
studenterna en bra ekonomi bör studiemedlet räknas upp så att det motsvarar den förlust i köpkraft som<br />
har gått förlorad sedan början på 1990-talet. Det här är det enskilt viktigaste kravet <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong><br />
har när det gäller studieekonomin.<br />
Studiemedlen är enbart avsedda för att täcka levnadskostnaderna när man studerar. Under sommaren<br />
och/eller andra ledigheter skall man ha möjlighet att försörja sig genom att jobba. Det är viktigt att<br />
fribeloppet är av den storleken att det tillåter studenter att jobba under de längre sammanhängande<br />
ledigheterna.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att inga avgifter för att erhålla studiemedel skall tas ut.<br />
Att Att studiemedlet engånghöjs för att kompensera den värdeminskning som varit p.g.a. inflation<br />
och höjda hyror sedan början på 1990-talet.<br />
Att Att Att studiemedlet räknas upp mot prisbasbeloppet varje år.<br />
Att Att fribeloppet är så stort att det tillåter att en student jobbar under de längre<br />
ledighetsperioderna.<br />
9.1.2 Utlandsstudier<br />
Staten har del av ansvaret att underlätta för studenter som vill läsa utomlands. Ekonomin skall inte vara ett<br />
hinder, utan studiemedelssystemet skall erbjuda alternativ även då man väljer att förlägga delar av sin<br />
utbildning utomlands. Villkoren för studiemedel vid utlandsstudier skall inte på något sätt vara sämre än<br />
vid studier i Sverige. Vidare skall det ges möjlighet att ta tilläggslån för att kunna täcka eventuella<br />
merkostnader som uppstår, t ex terminsavgifter eller högre bostadskostnader. Denna möjlighet skall ges<br />
även vid utlandspraktik, om denna är del av utbildningen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter som vill genomföra en hel eller delar av sin utbildning utomlands skall beviljas<br />
studiemedel enligt samma meritprövning som råder för studier i Sverige.<br />
Att Att studenter som väljer att genomföra en hel eller delar av sin utbildning, inklusive praktik,<br />
utomlands skall erbjudas möjligheter till tilläggslån för att bekosta eventuella merkostnader.<br />
9.1.3 Meritprövning<br />
Meritprövning skall ske på likvärdigt sätt för alla <strong>Chalmers</strong> studenter, med hänsyn taget till varierande<br />
upplägg av och innehåll i utbildningen. Studenten skall vara meriterad för nya studiemedel då denne blivit<br />
godkänd på en rimlig, i förväg fastställt antal poäng. Denna poängnivå skall fastställas av CSN i samråd<br />
med <strong>Chalmers</strong>. Hänsyn bör tas till chalmeristens höga arbetsbelastning. Meritbedömningen skall endast<br />
Sidan 38 av 56
Sidan 39 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
göras för tid då studenten erhållit studiemedel. Möjlighet skall finnas att under tid utan studiemedel ta<br />
igen missade poäng för att uppnå fastställd poängnivå. Särskilda skäl skall kunna åberopas vid en<br />
meritprövning. Samrådsgrupp skall finnas för att beakta de fall när meritkraven på grund av särskilda skäl<br />
inte uppfyllts. I den lokala gruppen skall representanter från CSN, <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> och <strong>Chalmers</strong><br />
ingå. Att vid ett tidigare tillfälle ha varit i samrådsmöte med CSN skall inte ligga studenten vid last vid<br />
kommande prövningar. Beslut i samband med prövning måste kunna överklagas till högre instans.<br />
Studiemedelssystemet skall vara utformat så att det uppmuntrar nya grupper att börja studera.<br />
Förstaårsstudenter presterar ofta ett lågt resultat då de ej är vana vid den höga studietakten på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Därför skall varje student ha rätt att studera ett första år utan meritprövning under året. Meritkraven för<br />
beviljande av studiemedel för andra årets studier skall vara lägre än för högre årskurser.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att den poängnivå som krävs för meritering till förnyade studiemedel skall fastställas av CSN<br />
och <strong>Chalmers</strong> i samråd.<br />
Att Att Att särskilda skäl skall kunna åberopas vid meritprövning.<br />
Att Att det skall finnas en lokal samrådsgrupp med representanter från <strong>Chalmers</strong>, <strong>Chalmers</strong><br />
<strong>Studentkår</strong> och CSN.<br />
Att Att beslut i samband med prövning skall kunna överklagas till högre instans.<br />
Att Att meritkraven för beviljande av studiemedel skall vara lägre efter första året än efter senare år.<br />
9.1. Återbetalning<br />
Tydliga regler för återbetalning är viktigt. Studielånet bör ses som ett avtal mellan studenten och staten.<br />
Studenten måste kunna överblicka effekterna av återbetalningen och reglerna får inte försämras retroaktivt.<br />
Återbetalningen får inte undergräva den enskildes ekonomi och måste vara kopplad till individens i tiden<br />
skiftande betalningsförmåga. Återbetalningen skall därför vara inkomstrelaterad och maximerad till en<br />
rimlig del av inkomsten. Den övergång från inkomstrelaterad återbetalning till återbetalning baserad på<br />
skuldens storlek har inneburit allvarliga försämringar för de återbetalningsskyldiga.<br />
Under av högskolan beviljat studieuppehåll skall ej återbetalning av studieskulden krävas. Återbetalning av<br />
studieskulden skall krävas tidigast 12 månader efter avslutad studiegång. Den som vill betala tillbaks lånet<br />
snabbare skall ges denna möjlighet utan extra avgifter. Vid ålderspension och dödsfall, eller om särskilda<br />
skäl föreligger, skall hela skulden skrivas av.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att villkoren för tagna lån ej får försämras i efterhand.<br />
Att Att återbetalningen är inkomstrelaterad och maximerad till rimlig del av inkomsten.<br />
Att Att återbetalning av studielånet ej ska på börjas tidigare än 12 månader efter avslutade studier.<br />
Att Att Att återbetalning ej skall krävas under registrerat studieuppehåll.<br />
Att Att Att hela studieskulden avskrives vid ålderspension, dödsfall eller då särskilda skäl föreligger.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
9.1.5 Studentinflytande<br />
Studenter skall ges ett reellt inflytande över regeltillämpning och övriga frågor angående studiemedel, såväl<br />
på lokal som på central nivå. Lokala organ med studentrepresentation som handhar tillämpningsfrågor,<br />
policyfrågor och överklaganden skall finnas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenterna finns representerade i lokala grupper som behandlar studiemedelsrelaterade<br />
frågor.<br />
9.2 Reserabatter<br />
Då bostadsbrist bland både studenter och övriga råder, är det viktigt att göra det möjligt att bo på platser<br />
som inte ligger i skolans omedelbara närhet. Med studentrabatter på de regionala och lokala färdmedlen<br />
öppnas möjligheter att bosätta sig på längre avstånd från <strong>Chalmers</strong> utan att för den skull drabbas<br />
ekonomiskt. Vidare skall inte heller avståndet från ursprungsorten behöva påverka valet av högskola.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att alla högskolestudenter skall ha rätt till rabatter på nationella, regionala och lokala resor.<br />
9.3 Bostadsbidrag<br />
Studenten kan normalt påverka sin egen boendekostnad endast marginellt. Boendet upptar den största<br />
delen av studentens levnadsomkostnad. Boendekostnaderna har dessutom kontinuerligt ökat snabbare än<br />
studiemedlen. Idag utgör bostadskostnaden 31 % av studiemedlet, vilket kan jämföras med 18 % 1989 2 .<br />
Alla studenter skall vara berättigade att söka bostadsbidrag. Bidragets storlek samt rätten till detsamma<br />
skall inte vara beroende av studentens ålder. Rätt till bostadsbidrag skall prövas terminsvis för studenter.<br />
En samordning av studenters studiemedel och bostadsbidrag skulle underlätta en harmonisering av<br />
regelsystemen så att oönskade marginaleffekter undveks.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att alla studenter, oavsett ålder, och inkomst är berättigade till att söka bostadsbidrag.<br />
Att Att Att rätt till bostadsbidrag prövas terminsvis för studenter.<br />
2 Källa: Föreningssparbanken, Institutet för privatekonomi<br />
Sidan 40 av 56
10 Trygghet och hälsa<br />
Sidan 41 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Trygghet och försäkringar syftar här i huvudsak på de rättsliga regler och lagar som riksdagen har instiftat<br />
för att ge alla medborgare en social grundtrygghet, det som kallas det svenska socialförsäkringssystemet.<br />
Studenters rättigheter inom detta system skiljer sig i vissa fall från andra gruppers, ett missförhållande som<br />
inverkar menligt på studenternas sociala skyddsnät. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> anser att studenter skall kunna<br />
upprätthålla skälig levnadsstandard. Detta krav gäller naturligtvis även vid tillfällen då studentens sociala<br />
förhållanden förändras.<br />
Privata försäkringar tecknade med försäkringsbolag berörs inte i det följande resonemanget.<br />
10.1 Sjukdom<br />
Om man som student blir sjukskriven idag så får man ingen sjukpenning, men väl möjligheten att behålla<br />
studiemedlen. Om man är sjuk mer än 30 dagar skrivs lånedelen av och meritkraven från CSN skall<br />
minska i förhållande till sjukskrivningens längd. Det innebär i praktiken en månads karenstid för<br />
studenter, vilket inte är acceptabelt.<br />
Idag har studenter inte möjlighet att sjukskriva sig på annat än heltid. Eftersom studenter, likväl som<br />
andra grupper i samhället, kan ha behov av att sjukskriva sig på deltid kräver <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> att<br />
denna möjlighet införs fullt ut även för studenter.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter skall ha samma karenstid som en normal tillsvidareanställd förvärvsarbetare.<br />
Att Att Att studenter skall ha möjlighet att sjukskriva sig på deltid.<br />
10.2 Skador i samband med studier<br />
Studenter kan drabbas av skador i samband med sin huvudsysselsättning, vilken för studenter är studier.<br />
Om så sker skall studenter ersättas av huvudman för utbildningen på samma villkor som<br />
förvärvsarbetande. Likaså skall bedömning av skadan ske på samma sätt som i arbetslivet.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter som skadats i samband med studier skall ha rätt till ersättning på samma villkor<br />
som förvärvsarbetande.<br />
10.3 Föräldraskap<br />
Det måste vara möjligt att studera som förälder. Det skall också vara möjligt att som student vara<br />
föräldraledig utan att de ekonomiska villkoren försämras. Studerande med försörjningsplikt för barn skall<br />
ha rätt till extra bidrag som ej är kopplade till studiemedlen. Studiemedelssystemet skall vara renodlat så<br />
att de sociala förmåner som alla medborgare med försörjningsplikt för barn har rätt till, inte betraktas som<br />
studiemedel.<br />
Vård av sjukt barn skall kunna ske på samma villkor som för förvärvsarbetande. Som student har man inte<br />
möjlighet att vara föräldraledig på deltid eller att överlåta rätten till vård av sjukt barn på andra, vilket man<br />
kan då man arbetar. Självklart skall även studenter ha dessa rättigheter.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studerande föräldrar skall ha rätt till ett tilläggsbidrag som ej är kopplat till studiemedlen.<br />
Att Att studenter skall ha möjlighet att vara föräldralediga på deltid.<br />
Att Att Att studenter skall ha möjlighet att överlåta rätten till vård av sjukt barn till annan person.<br />
10.4 Socialt bistånd<br />
Studiemedlet är enbart till för att försörja studenten under den tid man studerar. Har man inte möjlighet<br />
att finna försörjning under de tidsperioder då man inte uppbär studiemedel skall studenter bedömas på ett<br />
likvärdigt sätt som andra kommuninvånare vad gäller möjlighet till socialt bistånd från kommunen. Inom<br />
Göteborg skall inga skillnader råda mellan de olika stadsdelarna.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenter skall ha samma möjligheter som övriga att få socialt bistånd.<br />
10.5 Arbetslöshet<br />
Studier skall ge rätt till arbetslöshetsersättning på samma sätt som förvärvsarbete. Idag är karenstiden för<br />
arbetslöshetsersättning 90 dagar för en person som precis fullgjort sina studier. Förutsatt att studenten står<br />
till arbetsmarknadens förfogande skall man ha rätt till a-kassa från sysselsättningsuppehållets första dag,<br />
vilket i praktiken innebär att ersättning utgår från och med den sjätte dagen. Vidare betalas ersättning ut<br />
enbart om det kan garanteras att man har fullgjort sina studier, något som kan leda till krav på<br />
återbetalning om man väljer att påbörja en annan utbildning senare. Det är ett orimligt krav.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studier skall berättiga till arbetslöshetsersättning från första dagen av<br />
sysselsättningsuppehåll.<br />
Att Att kravet på återbetalning av arbetslöshetsersättning vid nypåbörjade studier försvinner.<br />
10.6 Pensioner<br />
Pensioner grundas på livsinkomst. Då man som student lägger flera år av sitt arbetsföra liv med att utbilda<br />
sig bör studietiden tillgodoräknas även i pensionssammanhang. Att vidareutbilda sig skall inte vara en<br />
förlustaffär för den enskilde.<br />
Idag är det pensionsgrundande beloppet 138 % av det studiebidrag man får under ett studieår 3 . En<br />
3 Källa: Lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension<br />
Sidan 42 av 56
Sidan 43 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
rimligare siffra hade varit 138 % av det totala studiemedlet. Vidare får man idag inga pensionspoäng om<br />
man inte uppbär studiemedel, vilket är något som inte kan godtas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studier skall vara pensionsgrundande, oavsett om studenten tar studiemedel eller ej.<br />
Att Att den pensionsgrundande inkomsten skall utgöras av 138 % av det totala studiemedlet.<br />
10.7 Studerandehälsovård<br />
Studenthälsovårdens primära mål skall vara att verka förebyggande och kurativt och på så vis förhindra<br />
förseningar och avbrott av studierna på grund av sjukdom. Studenthälsovården skall främst vara vårdande<br />
och rådgivande i studierelaterade problem och sjukdomar och ägna sig åt exempelvis praktiska åtgärder<br />
och råd till studenter, studentkåren och högskolan för att förhindra att fysisk eller psykisk överbelastning<br />
blir bestående och utvecklas till sjukdom.<br />
För att oönskade effekter i studiemiljön lättare skall upptäckas bör studenthälsovården bedriva ett<br />
långtgående samarbete med studievägledningen, studentkåren och högskolan på lokal nivå.<br />
Studenthälsovården skall ha kapaciteten att tillgodose hela behovet av studenthälsovård på <strong>Chalmers</strong>.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att studenthälsovården skall koncentrera sig på förebyggande och kurativ verksamhet.<br />
Att Att studenthälsovården skall ha sådan omfattning att den är tillgänglig för alla studenter på<br />
<strong>Chalmers</strong>.<br />
10.7.1 Högskolans ansvar<br />
Då huvudmannaskapet för studenthälsovård ligger på högskolan ser <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> det som<br />
naturligt att högskolorna tar ansvar och visar engagemang för studenthälsovårdens drift. Därför måste<br />
högskolan ha ett forum där studenthälsovårdens verksamhet samordnas, behandlas och planeras. Här skall<br />
studenterna vara representerade. Eftersom studenterna är målgruppen för studenthälsans verksamhet är det<br />
också givet att de skall ha stort inflytande över verksamheten. I vilken form högskolan än väljer att<br />
tillhandahålla studenthälsovård skall studenterna ges möjlighet till representation i verksamhetens styrelse.<br />
I linje med principen för studenthälsovård skall vården drivas i sådan omfattning och med målsättningen<br />
att förseningar och avbrott i studierna undviks i största möjliga mån. Högskolan skall därför tilldela<br />
studenthälsovården tillräckligt med resurser för att uppnå denna målsättning. Vidare skall högskolan se det<br />
som en viktig uppgift att sprida information om studenthälsovården bland studenterna så att alla vet om<br />
att den finns och vilken hjälp som erbjuds där.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det på högskolan finns ett forum med studentrepresentation som har till uppgift att<br />
behandla frågor som rör studenthälsovården.<br />
Att Att studenter ges möjlighet till representation i styrelsen för den verksamhet som erbjuder<br />
studenthälsovård.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att högskolan tilldelar studenthälsovården tillräckliga resurser för att de skall ha möjlighet att<br />
på ett fullgott sätt tillgodose det behov av studenthälsovård som finns.<br />
Att Att högskolan bland studenterna sprider information om studenthälsan.<br />
10.7.2 Missbruk<br />
Då en student har problem med alkohol- eller drogmissbruk skall <strong>Chalmers</strong> hjälpa till på samma sätt som<br />
en arbetsgivare. Tillgång till behandlingsprogram och åtgärder skall finnas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att högskolan har en handlingsplan för hur alkohol- och drogmissbruk skall följas upp.<br />
Att Att högskolan erbjuder möjlighet till behandling.<br />
Sidan 44 av 56
11 Bostäder<br />
Sidan 45 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Studenternas bostadssituation bör ses som en integrerad del av studierna. För många studenter är bostaden<br />
inte bara ett hem utan även en del av arbetsplatsen. Goda bostadsförhållanden är en förutsättning för att<br />
bedriva framgångsrika studier.<br />
11.1 Allmänt<br />
Bostadsbehovet för flertalet studenter skiljer sig markant från det normala boendet. Samtidigt är<br />
studenterna en heterogen grupp med sinsemellan mycket olika behov. Därför måste studentboendet<br />
präglas av flexibilitet och mångfald. Statliga och kommunala åtgärder måste medge ett stort mått av<br />
valfrihet för studenternas boende.<br />
En fortsatt utbyggnad av <strong>Chalmers</strong> samt ett utökat studentutbyte kan komma att ytterligare accentuera<br />
behovet av ändamålsenliga genomgångsbostäder.<br />
Bostadsproblem, vare sig de är orsakade av bristande utbud eller orimliga prislägen för studenter, skall inte<br />
behöva orsaka att den enskilde tvingas avstå från studier.<br />
För att garantera att studentbostäder används enbart av studenter skall kontroll av att hyresgäster i<br />
studentbostäder studerar göras. Dock skall tidsbegränsad dispens kunna ges för synnerliga skäl.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att hyresgäster i studentbostäder skall kontrolleras så att det kan styrkas att de verkligen<br />
studerar.<br />
Att Att Att tidsbegränsad dispens från studiekravet skall kunna ges då särskilda skäl föreligger.<br />
Att Att ingen student skall behöva tacka nej till sin utbildningsplats på <strong>Chalmers</strong> på grund av att<br />
bostad saknas.<br />
Att Att alla studenter skall ges möjlighet att bo i en omedelbar närhet till sitt campusområde.<br />
11.2 Statens och kommunens ansvar<br />
Staten, såsom ansvarig för högre utbildning, måste också ta det övergripande ansvaret för studenters<br />
boende. Frågan om kostnader för, och tillgång till, bostäder för studenter skall därmed betraktas som en<br />
del av utbildningspolitiken. Det skall vara möjligt att få en studentlägenhet som inte kostar mer än en<br />
tredjedel av studiemedlets maxbelopp. Detta kan jämföras med snittet i Sverige, där hyran genomsnittligen<br />
utgör en fjärdedel av hushållets inkomst.<br />
Bidrag för byggande av studentbostäder skall ej vara lägre än för byggande av övriga bostäder.<br />
Kommunen skall ta sitt ansvar i bostadsfrågan och underlätta för bostadsbolagen, exempelvis genom att<br />
upplåta centrala tomter vid nybyggnation av studentbostäder. Anledningen till att studentbostäder bör<br />
beredas plats centralt är främst den att studenterna vill bo nära sitt lärosäte, och då båda <strong>Chalmers</strong> campus<br />
är att betrakta som centralt belägna bör alltså bostäderna placeras därefter.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att bidrag vid byggande av studentbostäder ej skall vara lägre än bidrag för byggande av övriga<br />
bostäder.<br />
Att Att kommunen skall underlätta för nybyggnation av studentbostäder.<br />
11.3 Bostäder för gäststudenter<br />
När högskolan ingår avtal om studentutbyte, skall även högskolan vara den som har det övergripande<br />
ansvaret för att gäststudenter har någonstans att bo under sin studietid, och att denna bostad finns<br />
disponibel senast vid terminens start.<br />
Övriga internationella studenter skall erbjudas hjälp av högskolan i sitt bostadssökande, t ex i form av<br />
översättning av annonser, telefon- och internettillgång. Vidare bör <strong>Chalmers</strong> ha bostadssituationen i<br />
åtanke då antalet platser för internationella studenter fastställs, så att det anpassas efter möjligheten att få<br />
någonstans att bo. Det är viktigt att utländska studenter får riklig och ärlig information om hur det går till<br />
att skaffa bostad i Göteborg.<br />
Bostäder för gäststudenter bör vara integrerade med övriga studentbostäder för att på så sätt underlätta<br />
kontakter med svenska studenter och svenskt studentliv.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att samtliga via utbytesprogram hitresta studenter erbjuds bostad av högskolan.<br />
Att Att högskolan erbjuder utländska studenter hjälp i sitt bostadssökande.<br />
Att Att information om bostadssökande och bostadssituationen i god tid ges till nyantagna<br />
studenter.<br />
11.4 Bostäder för funktionshindrade studenter<br />
Studenter med olika former av funktionshinder skall ha tillgång till behovsanpassade bostäder, utan att det<br />
medför extrakostnader för studenten. Bostäder för funktionshindrade skall integreras med övrigt<br />
studentboende.<br />
Att anpassa bostäder för funktionshindrade är inget som görs enbart för den boende, utan även för att det<br />
skall vara möjligt att ta emot besök av funktionshindrade personer. Bostaden är en viktig del för<br />
studentens trivsel, både som bostad och arbetsplats. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> skall därför aktivt påverka<br />
bostadsbolagen så att fler handikapps- och allergianpassade studentlägenheter byggs.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att fler handikappanpassade och allergianpassade studentlägenheter byggs, med möjligheten att<br />
skriva upp sig i en separat bostadskö för just de lägenheterna.<br />
Att Att alla om - och nybyggnationer av studentbostäder i Göteborg uppfyller grundläggande krav<br />
på tillgänglighet, oavsett funktionshinder.<br />
Sidan 46 av 56
Sidan 47 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
11.5 Skydd och säkerhet<br />
Grundläggande för en bostad är att det finns en trygghetskänsla innanför hemmets väggar. En<br />
trygghetskänsla bygger bland annat på att lås fungerar och att det finns ett säkert brandskyddssystem.<br />
Gemensamma utrymmen, portar, trapphus samt anslutande gång- och cykelvägar skall vara väl upplysta<br />
för att öka tryggheten för de boende.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att alla studenter har rätt till ett tryggt boende.<br />
Att Att alla studentbostäder skall vara säkra ur ett brandskyddsperspektiv.<br />
Att Att kringområden samt gång- och cykelvägar i anslutning till studentbostadsområdena skall<br />
vara väl upplysta.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
12 Rättssäkerhet<br />
Sedan 1994 är <strong>Chalmers</strong> stiftelsehögskola vilket innebär att vi inte lyder under högskolelagen och<br />
högskoleförordningen. Detta leder till att chalmeristerna inte har samma rättskydd som övriga studenter.<br />
Av denna anledning är det viktigt att <strong>Chalmers</strong> har klara interna regler på vad som gäller för <strong>Chalmers</strong><br />
studenter och att de speciella villkor som stiftelseformen medför på ett tydligt sätt klargörs för alla<br />
studenter på <strong>Chalmers</strong>.<br />
12.1 Regelverk<br />
På grund av Chalmeristernas osäkra rättssituation skall <strong>Chalmers</strong> skapa ett regelverk där studenternas<br />
rättigheter och skyldigheter klargörs. Regelverket skall vara lättillgängligt för studenterna vid <strong>Chalmers</strong> och<br />
tillsammans skall högskolan och <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> göra en årlig revidering. Att <strong>Chalmers</strong> är en<br />
stiftelsehögskola skall ej påverka chalmeristernas rättssäkerhet negativt.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong>studenterna har minst lika bra rättsskydd som övriga svenska studenter.<br />
Att Att det på <strong>Chalmers</strong> skall finnas ett lättillgängligt, klart och tydligt regelverk för studenternas<br />
skyldigheter och rättigheter.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> skapar ett sätt att hantera interna klagomål rörade utbildningsfrågor motsvarande<br />
HSV<br />
12.2 Studerandeombudsmän<br />
Följande stycke gäller under förutsättning att <strong>Chalmers</strong> fortfarande saknar överklagandenämnd.<br />
Två studerandeombudsmän, gärna en av vardera könet, skall finnas på skolan som Dessa skall kunna<br />
föra den enskilde studentens talan gentemot högskolan i fall som rör utbildningen, den studiesociala<br />
miljön samt i disciplinärenden. Ombudsmannen skall finnas till för både studenterna och de anställda när<br />
de blivit orättvist behandlade.<br />
Det är viktigt att denne får tillräckliga resurser och att denne är lättillgänglig. Ombudsmannen skall få<br />
tillgång till alla handlingar, även av skolan sekretessbelagda, om dessa berör det ärende som<br />
studerandeombudsmannen undersöker.<br />
Studenterna skall informeras om ombudsmännens existens och syfte.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att det finns två studerandeombudsmän på skolan.<br />
Att Att Att studenterna får information om studerandeombudsmännen och deras arbetsuppgifter.<br />
12.3 Disciplinnämnd<br />
Då brott mot <strong>Chalmers</strong> disciplinstadga har begåtts skall dessa ärenden behandlas av en disciplinnämnd.<br />
Disciplinnämnd skall bestå av lärare, studenter och externa lagkunniga.<br />
Sidan 48 av 56
Sidan 49 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Studenten skall alltid anses oskyldig till dess motsatsen bevisats eller studenten erkänt sig skyldig till brott<br />
mot disciplinstadgan. Beroende på förseelsens karaktär och om studenten anses skyldig skall studenten<br />
kunna varnas eller avstängas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att en disciplinnämnd bestående av lärare, studenter och externa lagkunniga skall finnas på<br />
<strong>Chalmers</strong>.<br />
Att Att en student alltid skall betraktas som oskyldig till dess motsatsen bevisats.<br />
12.2.1 Avskiljande<br />
En student kan avskiljas endast om:<br />
det föreligger en påtaglig risk, till exempel på grund av mental sjukdom eller missbruk, att studenten<br />
skadar sig själv, medstudenter eller dyr utrustning<br />
studenten gjort sig skyldig till grov brottslighet.<br />
Disciplinnämnden skall tillkalla ytterligare juridisk hjälp när avskiljningsfall tas upp.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att ovanstående skäl skall vara bakomliggande då frågor om avskiljande tas upp.<br />
Att Att disciplinnämnden kompletteras med ytterligare juridisk hjälp då fall om avskiljande<br />
kommer upp.<br />
12.3 Överklagande Överklagandenämnd<br />
12.3.1 Hantering av överklagningsbara frågor<br />
För de statliga högskolor finns det en överklagandenämnd som handhar överklaganden rörande<br />
behörighetskrav, antagning, tillgodoräknande av kurser, utdelande av examensbevis och liknande frågor.<br />
På <strong>Chalmers</strong> saknas en motsvarighet till detta. Om man som student har ärenden av detta slag får man<br />
vända sig till studerandeombudsmännen.<br />
Även på <strong>Chalmers</strong> skall det finnas en nämnd som hanterar motsvarande ärenden. . Denna bör ha en<br />
sammansättning som inkluderar personer med juridisk kompetens.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det på <strong>Chalmers</strong> finns en nämnd med uppgift att handha överklaganden som rör<br />
antagnings- och examensbeslut.<br />
Att Att nämnden skall inkludera medlemmar med juridisk kompetens.<br />
12.2.3.1 Överklagande av disciplindärenden<br />
För att garantera chalmeristens rättssäkerhet skall det vara möjligt att överklaga disciplinnämndens beslut.<br />
<strong>Chalmers</strong> styrelse bör knyta till sig en extern grupp av bland annat lagkunniga som har erfarenhet av
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
disciplinärenden. Medlemmarna i överklagandegruppen skall vara helt skilda från dem i<br />
disciplinnämnden. Det skall finnas studentrepresentation i gruppen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att att det skall vara möjligt att överklaga disciplinnämndens beslut till en grupp lag- och<br />
sakkunniga som inte är desamma som tagit beslutet i första läget.<br />
Att Att studenterna skall finnas representerade i överklagandegruppen.<br />
12.4 Personalansvarsnämnd<br />
För att garantera studenternas rättssäkerhet bör det även finnas ett organ där skolans personal skall kunna<br />
ställas till svars då misstanke om inkorrekt uppträdande finns. I nämnden bör, förutom rektor,<br />
representanter för studenterna samt lärare och övrig personal finnas.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att det vid <strong>Chalmers</strong> inrättas en personalansvarsnämnd.<br />
Sidan 50 av 56
13 Första året på <strong>Chalmers</strong><br />
Sidan 51 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Studenterna på <strong>Chalmers</strong> kommer från olika delar av landet och har en varierande bakgrund. Många<br />
kommer direkt från gymnasiet och bor för första gången själva. Undervisningen och studietakten skiljer sig<br />
ofta från vad de nyanlända studenterna är vana vid.<br />
Dessa förutsättningar ställer stora krav både på högskolan och på <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> att vägleda de nya<br />
studenterna in i livet som högskolestuderande. Högskolan måste därför erbjuda nyanlända studenter en väl<br />
genomarbetad mottagning och studiestart, som slussar in dem i högskolestudierna på ett sätt som passar<br />
alla individer. Samtidigt måste <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> ges möjlighet att genomföra den studentarrangerade<br />
mottagningen. Mottagningen är viktig för att snabbt slussa in nya studenter i gemenskapen och det<br />
studiesociala livet på <strong>Chalmers</strong> och Göteborg.<br />
13.1 Studiestart<br />
För att de nya studenterna skall komma tillrätta med ekonomi, boende och andra sociala förutsättningar<br />
för högskolestudier skall <strong>Chalmers</strong> tillhandahålla relevant och genomarbetad information i dessa frågor.<br />
Högskolan skall även erbjuda nya studenter vägledning i uppläggning av studierna samt ge information<br />
om hur studenterna kan få råd och hjälp när studierna inte går som förväntat under den fortsatta<br />
studietiden. Alla studenter skall ges möjlighet att enskilt eller i mindre grupp på högskolans initiativ träffa<br />
personalen på sitt studiecentrum under första terminen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att de nyantagna studenterna i god tid innan studiestarten erhåller relevant och genomarbetad<br />
information från <strong>Chalmers</strong>.<br />
Att Att alla nyantagna studenter under den första terminen får tillfälle att träffa personalen på sitt<br />
studiecentrum.<br />
13.2 Mottagningsverksamhet<br />
Det är viktigt att nya studenter snabbt får upp en gemenskap med både kurskamrater och äldre studenter.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> har under lång tid byggt upp en verksamhet som syftar till att främja denna<br />
gemenskap. Det är viktigt att högskolan anpassar undervisningen under mottagningsperioden, de första<br />
veckorna på varje läsår, så att verksamheten får det utrymme den behöver.<br />
Den traditionella mottagningsverksamheten har riktat sig till dem som börjat första året på <strong>Chalmers</strong>, och<br />
innefattar idrottsaktiviteter, lekar, fester, phaddermatte, företagskontakter mm.<br />
Numera är det många studenter som börjar på <strong>Chalmers</strong> år fyra, varav många har internationell bakgrund.<br />
Det är viktigt att de hitresta studenterna integreras med de svenska i studier och studentliv. Det är av<br />
största vikt att det finns en mottagning för dessa studenter likaväl som vi tar emot dem som skall börja<br />
ettan på <strong>Chalmers</strong>. Mastersmottagningen måste anpassas så att den passar både de som väljer att fortsätta<br />
sin utbildning på <strong>Chalmers</strong> efter att ha gjort de första åren här såväl som dem som inte alls har studerat<br />
här tidigare.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
Att Att högskolan anordnar introduktion för alla studenter som påbörjar det första eller fjärde året<br />
på <strong>Chalmers</strong>.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> ges resurser i form av tid och pengar att arrangera mottagning för<br />
såväl förstaårsstudenter som fjärdeårsstudenter.<br />
13.3 Socialt engagemang<br />
Inom <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> olika delar finns det personer som engagerar sig för att skapa inte bara en god<br />
studiemiljö som direkt anknyter till tid som ägnas åt att studera, utan även en god social miljö för<br />
studenterna under deras fritid. <strong>Chalmers</strong> rekryterar studenter och doktorander från hela Sverige och<br />
många andra länder. Det är då viktigt att studenterna som kommer till en ny stad snabbt hittar former för<br />
en meningsfull fritid och vad där tillhör. En meningsfull fritid är för många ett villkor för att lyckas med<br />
studierna. Det är även ett rekryteringsmedel för <strong>Chalmers</strong>. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> strävar efter att erbjuda<br />
ett utbud av föreningsverksamhet och arrangemang som svarar mot studenternas önskningar. Det är då<br />
viktigt att högskolan har en positiv inställning till och främjar sådant engagemang bland studenterna som<br />
syftar till att förbättra den sociala miljön på <strong>Chalmers</strong>, eller på annat sätt kommer <strong>Chalmers</strong> till gagn.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> intar en positiv attityd till det studentengagemang som syftar till att förbättra den<br />
studiesociala miljön på skolan.<br />
Sidan 52 av 56
14 Arbetslivs-<br />
/arbetsmarknadsrelateradefrågor<br />
Sidan 53 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
14.1 Arbetslivsintegrerat lärande (AiL)<br />
<strong>Chalmers</strong> har ett ansvar för att de studenter som utbildas här får en konkurrenskraftig utbildning för<br />
framtida arbetsliv. Det är viktigt att <strong>Chalmers</strong> upprättar ett dynamiskt kontaktnät mellan högskola och<br />
arbetsliv för en kontinuerlig dialog och för att aktivt marknadsföra våra utbildningar.<br />
Arbetslivsintegrerat lärande kan innebära att gästföreläsare och företrädare från arbetslivet med jämna<br />
mellanrum deltar i undervisningen för att fördjupa kontakterna med näringslivet och öka motivationen för<br />
ämnet. Kursrelaterade studiebesök bör genomföras i större utsträckning, framför allt på utbildningar som<br />
idag har få eller inga alls. När så är möjligt bör exempel i undervisningen relatera till en aktuell applicering<br />
av teorin. Undervisande personal skall i all verksamhet se över möjligheterna att ta in aktuella externa<br />
synvinklar och händelser med relevans för de aktuella utbildningsmomenten, utan att behöva göra större<br />
avkall på den förmedlade teoretiska kunskapsmassan. Utbildningen ska gör studenterna väl medvetna om<br />
sin utbildnings applikationer och framtida värde.<br />
Det skall finnas stora och lättillgängliga möjligheter för externa parter att skapa relationer till <strong>Chalmers</strong>, i<br />
syfte att öka omvärldens förståelse och uppskattning för våra utbildningar, samt att berika utbildningarna<br />
på <strong>Chalmers</strong> med externa synvinklar. Detta skall säkerställas av centrala funktioner som vårdar<br />
relationerna med externa parter samt mäklar kontakter mellan utbildningar och omvärld, så att kontinuitet<br />
uppnås.<br />
Det anses som positivt att under studietiden göra praktik. Syftet med praktiken är att ge studenten en<br />
inblick i arbetslivets förhållanden och villkor. En förutsättning för att studenten skall kunna få ut maximal<br />
nytta av praktiken är att företagen tar sitt ansvar och tillhandahåller praktikplatser på vilka kravet är att det<br />
utförda arbetet kan kopplas till målet med utbildningen och dess praktikmål. <strong>Chalmers</strong> bör sträva efter att<br />
alla studenter får möjligheten att kunna välja att få praktisk erfarenhet bredvid sina studier och bör hjälpa<br />
de studenter som vill göra praktik att hitta praktikplatser.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att arbetslivsintegrering är en naturlig del av utbildningen.<br />
Att Att projektarbeten och andra alternativa examinationsformer strävar till att öka studentens<br />
förståelse för den teoretiska kunskapsmassan i ett applicerat perspektiv, snarare än att<br />
fokusera på själva examinationsformen.<br />
Att Att studentens utvecklade förmåga till kritiskt tänkande och förmåga till självständigt arbete<br />
inte påverkas i fel riktning av extern medverkan.<br />
Att Att studenterna examineras från skolan med en god kunskap om sin utbildnings värde och<br />
applikationer, samt med goda möjligheter att marknadsföra sig själv i arbetslivet.<br />
Att Att kvalificerad praktik blir en reell möjlighet för studenten<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> skall tillhandahålla klara och tydliga riktlinjer gällande praktiken och att dessa<br />
skall distribueras på ett sådant sätt att de blir lättåtkomliga för studenten och näringsliv.
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
14.2 Uppföljning av gamla<br />
chalmerister/Alumnikontakter<br />
<strong>Chalmers</strong> skall aktivt arbeta för att vårda och utveckla relationen med alla alumner. Alumner skall känna<br />
sig delaktiga i skolans utveckling även efter avslutad utbildning, och vilja bidra till denna utveckling med<br />
såväl sin tid och/eller donationer, allt efter individuella möjligheter.<br />
<strong>Chalmers</strong> skall driva nätverk som möjliggör kontaktskapande verksamhet mellan chalmerister oavsett<br />
ålder, examen eller nuvarande sysselsättning. <strong>Chalmers</strong> ska ta en aktiv del i detta arbete genom att delta<br />
som part i dessa nätverk, samt ge utexaminerade chalmerister möjlighet att ta del av skolans verksamhet i<br />
form av studiebesök och andra alumniinriktade aktiviteter.<br />
<strong>Chalmers</strong> skall även använda alumnerna som en del i kvalitetsarbetet gällande utbildningarna, genom<br />
återkoppling från alumner i enkät- och intervjuform, där de får ge synpunkter på deras utbildning.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> driver ett kontaktskapande nätverk dit alla som någonsin tagit ut en examen från<br />
<strong>Chalmers</strong> alternativt fullföljt minst tre års heltidsstudier, samt nuvarande studenter har<br />
tillgång<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> aktivt håller kontakt med alumner, i syfte att bygga såväl relationer för framtida<br />
donationer samt att vårda och utveckla <strong>Chalmers</strong>andan.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> involverar alumner som en naturlig del i utvärderingen av utbildningutbudet.<br />
14.3 Externfinansiering<br />
Finansiering från till exempel företag av grundutbildningen är ett välbehövligt resurstillskott för <strong>Chalmers</strong>.<br />
Privat finansiering får inte minska studentens valmöjligheter efter avslutad utbildning. Finansieringen får<br />
ej heller inverka negativt på det kritiska förhållningssättet och den fria tanken som är grunden till all<br />
universitetsutbildning. Det konstnärliga/vetenskapliga djupet samt förmågan till självständigt arbete får<br />
inte påverkas i fel riktning på grund av den privata och externa finansieringen.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> aktivt arbetar för att genom samverkan med samhälle och arbetsliv skaffa extern<br />
finansiering som används till att höja kvaliteten på utbildningarna.<br />
Att Att studentens utvecklade förmåga till kritiskt tänkande och förmåga till självständigt arbete<br />
inte påverkas i fel riktning på grund av extern finansiering<br />
Sidan 54 av 56
15 Miljö och Hållbarutveckling<br />
Sidan 55 av 56<br />
ÅSIKTSPROGRAM<br />
FÖRSLAG 2008-09-26<br />
Då <strong>Chalmers</strong> Tekniska Högskola och <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> skall utbilda och utveckla morgondagens<br />
tekniker behöver frågor kring miljö och hållbarutveckling finnas med i fokus, så att alla Chalmerister kan<br />
inse vikten av dessa aspekter.<br />
15.1 Inköp<br />
Idag finns många produkter med en låg miljöpåverkan som inte är nämnvärt dyrare än sina motparter med<br />
en hög miljöpåverkan. Många av dessa produkter har fått olika klassificeringar exempelvis avseende<br />
brandskydd för att kunna användas i särskilda miljöer. Dessa produkter bör alltid köpas in när det är<br />
ekonomiskt möjligt.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> vid inköp av olika produkter och tjänster alltid skall ta hänsyn till<br />
miljöaspekterna ut ett livscykelperspektiv<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> tar hänsyn till energiförbrukning vid inköp av nya produkter<br />
15.2 Resor och transporter<br />
Resor och transporter är ett område som kan ha hög miljöpåverkan är detta ett viktigt område för<br />
<strong>Chalmers</strong> att arbeta med<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> alltid tar hänsyn till miljöpåverkan vid transorter till och från högskolan<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> anställda alltid skall premiera miljövänliga transportsätt vid tjänsteresor.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> underlättar för studenter såväl som anställda att resa så miljövänligt som möjligt<br />
till och från campus.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> fordonspark består av miljöbilar i de fall där det är möjligt.<br />
15.3 Avfallshantering och återvinning<br />
Avfall efter studenter och anställdas konsumtion är något som är svårt att komma ifrån. <strong>Chalmers</strong> måste ta<br />
sitt ansvar för återvinnings- och avfallskärl i såväl arbets- som studiemiljön.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> tillser att det finns gott om återvinningsstationer och/eller -kärl på campus som<br />
är lätt tillgängliga för studenter såväl som anställa.<br />
Att Att varor som ej är lämpliga att återvinnas kan slängas och brukas till energiutvinning eller<br />
motsvarande på ett enkelt sätt.<br />
15.4 Energianvändning<br />
Energi användning är en stor kostnad i dagens samhälle och har även en stor miljöpåverkan. <strong>Chalmers</strong><br />
skall kontinuerligt brukar mindre energi så att resurser kan allokeras till andra områden och den energi
SKALL TAS BORT<br />
NYTT<br />
som brukas skall i största möjliga mån vara från miljövänliga och förnyelsebara källor så att det finns en<br />
långsiktighet i <strong>Chalmers</strong> energianvändning<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> energianvändning kontinuerligt skall minskas.<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> i så stor utsträckning som möjligt skall använda energi från miljöneutrala och<br />
förnyelsebara källor.<br />
15.5 Studiemiljö och Campus<br />
Då studenterna tillbringar mycket av sin tid på och kring Campus är det viktigt att högskolan satsar på<br />
miljömässiga lokaler. Om högskolan inte är en förebild i dessa frågor varför skulle då studenterna vilja<br />
engagera sig i dessa frågor.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> kontinuerligt tar hänsyn till miljöeffekter i utvecklingen av studie- och<br />
campusmiljön<br />
15.6 Information kring miljö och hållbarutveckling<br />
Då det är studenterna som kommer att utveckla framtidens företag och tekniska lösningar är det viktigt att<br />
ta vara på det intresse för miljö som finns bland dessa. Det är även viktigt att visa vad som kan göras inom<br />
olika områden för att uppmuntra eller väcka ett intresse för miljöfrågor.<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> kräver<br />
Att Att <strong>Chalmers</strong> på ett enkelt sätt skall informera studenterna om satsningar och förbättringar<br />
som gjorts inom miljöområdet.<br />
Att Att Att <strong>Chalmers</strong> ger studenter som önskar veta eller lära sig mer om satsningar, utvecklingar och<br />
utbildningar inom miljöområdet möjlighet till detta<br />
Sidan 56 av 56