Vecturum nr 1, 2011 - Vectura
Vecturum nr 1, 2011 - Vectura
Vecturum nr 1, 2011 - Vectura
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOPPFULL KALKYL<br />
FÖR KALMAR ARENA<br />
SNABBA RYCK NÄR<br />
GÖTEBORG GER PLATS<br />
FÖR BUSSEN<br />
Resandet<br />
över Öresund<br />
exploderar<br />
CYKLA SKÖNT<br />
sommar vs vinter<br />
EN TidNiNG fRÅN VECTuRA om TRANSPoRTiNfRASTRuKTuR oCH RÖRELSEfRiHET NR 1 <strong>2011</strong><br />
TEKNiK & TRENdER<br />
VTi-dagarna<br />
liv&rörelse<br />
<strong>Vectura</strong> har på uppdrag av IBU<br />
tagit fram en gemensam bild över<br />
kapacitetssituationen för järnvägs-<br />
systemet – nya och förbättrade<br />
förbindelser behövs snabbt!<br />
VÅR VÄGSÄKERHET<br />
Nyckelfaktorerna är...
INLeDAreN<br />
2010 har varit ett händelserikt<br />
år för <strong>Vectura</strong> – ett år med stora<br />
förändringar och svängningar i<br />
marknaden. Förändringar främst<br />
genom bildandet av trafikverket<br />
som är <strong>Vectura</strong>s i särklass största<br />
kund och beläggningsmässiga<br />
variationer över året.<br />
Vi har lyckats hålla fokus på<br />
marknaden under de första årens<br />
omfattande bolagiserings- och<br />
fusionsarbete, vilket inte minst<br />
märks genom <strong>Vectura</strong>s stabila<br />
tillväxt. Omsättningen ökade<br />
med 73 mkr <strong>2011</strong>, jämfört med<br />
föregående år. <strong>2011</strong> kommer att<br />
innebära en fortsatt tillväxt av<br />
verksamheten. marknaden för<br />
<strong>Vectura</strong>s unika kompetenser inom<br />
transportinfrastruktur utvecklas<br />
ständigt såväl i Sverige som i<br />
övriga Skandinavien. <strong>Vectura</strong> kommer<br />
under året att ha betydligt<br />
större närvaro på den norska<br />
marknaden.<br />
I Öresundsregionen som är<br />
ett av Nordens i särklass mest<br />
dynamiska utvecklingsområden<br />
fortsätter vi att utveckla affärer.<br />
ett intressant exempel är den<br />
systemstudie som <strong>Vectura</strong><br />
presenterade i september förra<br />
året där kapacitetssituationen på<br />
järnvägsnätet i Öresundsregionen<br />
analyserades på en övergripande<br />
nivå (sidan 4-7). Av analysen<br />
framgår det helt klart att en ny<br />
förbindelse mellan Danmark<br />
och Sverige är nödvändig för<br />
att tillmötesgå framtidens<br />
järnvägstrafik.<br />
Jan colliander<br />
VD, <strong>Vectura</strong><br />
liv&rörelse<br />
SÅ NÅR DU REDAKTIONEN: E-post: vecturum@vectura.se Brev: <strong>Vecturum</strong>, <strong>Vectura</strong>, Box 874, 781 28 Borlänge<br />
Webb: www.vectura.se Telefon: 0771–159 159 Ansvarig utgivare/chefredaktör: catharina Saunders, catharina.saunders@vectura.se<br />
PRODUKTION: Univox marknadskommunikation AB Redaktör/AD: cecilia Hagen-Nilsson, cecilia@univox.se<br />
Skribenter: ewa Brobäck, Håkan Johansson och Stig meiton Illustratör: Lisa Ling Tryck: Intellecta Strålins<br />
2 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
INNeHÅLL<br />
Nr 1 <strong>2011</strong><br />
4 Öresundsregionen<br />
Resandet ökar explosionsartat<br />
över Öresund. <strong>Vectura</strong> har gjort<br />
en systemstudie som handlar<br />
om järnvägstrafiken över sundet.<br />
Prognosen är att planerade utbyggnationer<br />
inte räcker till.<br />
8 Tryggt och hoppfullt i Kalmar<br />
<strong>Vectura</strong> har beräknat vad som<br />
händer när Kalmar ff:s fans börjar<br />
hoppa i nya Kalmar Arena.<br />
10 Teknik & Trender<br />
Läs om hur man får mer järnväg<br />
för pengarna, hur vägarbeten ska<br />
göras smartare och om skärpta<br />
krav för säkerheten på spårområden.<br />
Jonas Eliasson som forskar<br />
kring samhällsnyttan i trafikprojekt<br />
varnar för stora och högprofilerade<br />
trafiksatsningar, men gillar<br />
förbifart Stockholm. Han är en av<br />
många som deltog på Transport-<br />
forum <strong>2011</strong>.<br />
16 Alla ska åka buss i Göteborg<br />
om knappt två år införs trängselskatt<br />
i Göteborg. fram till dess<br />
görs stora satsningar för att underlätta<br />
för busstrafiken. Bussen ska<br />
bli ett verkligt alternativ till bilen.<br />
18 Sitter du säkert?<br />
Vilka nyckelfaktorer är de största<br />
hoten mot säkerheten på vägen?<br />
<strong>Vectura</strong>s Johan Granlund har<br />
svaren du behöver.<br />
20 Analyser hjälper till att lösa<br />
framtidsproblem<br />
Nu kan luftkvaliteten förutsägas<br />
fram till år 2020. i mora är det<br />
trångt om saligheten och exjobb<br />
blir merjobb.<br />
22 <strong>Vectura</strong>s experter föreläser<br />
på högskolor och universitet<br />
<strong>Vectura</strong> levererar spetskompetens<br />
till järnvägsbranschens framtidsstjärnor<br />
och -hjärnor.<br />
24 MAGMA<br />
forskning med siktet på miljö och<br />
en bättre framtid för kombinerade<br />
transportsystem.<br />
26 Smultronstället<br />
Att cykla är bra för din själ, din<br />
kropp och för naturen. Här får<br />
du tips om hur du njuter bäst av<br />
cykling oavsett årstid.<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
16<br />
Trängselskatt ska snart<br />
få göteborgarna att välja<br />
kollektiva färdmedel.<br />
Höga betyg för <strong>Vecturum</strong><br />
tack alla ni som besvarade vår läsvärdesundersökning. Det är ovärderligt att få veta vad du som<br />
läsare tycker, vad som är bra – och vad som kan göras bättre. 90% av kunderna, och 92% av våra<br />
medarbetare, tycker att tidningen ger dem ökad kunskap om transportinfrastruktur, 72,5%<br />
tycker att innehållet är relevant och intressant och utseendet fick siffran 4,0 på en 5-gradig<br />
skala. många har också tagit sig tid att skriva egna kommentarer om allt från innehåll till<br />
utseende. Vi har läst, begrundat och kommer att ta till oss era synpunkter.<br />
I samband med transportforum i januari talade Gunnar malm om att alla – oavsett<br />
transportslag – ska komma fram, smidigt, tryggt och grönt. men grönt är inte den<br />
färg som vi har sett framför oss när vi har ondgjort oss över transporterna denna<br />
vinter. Visst har vi blivit försenade. Visst har tåg ställts in och vägar blockerats.<br />
Samtidigt tycker jag att vi borde – åtminstone för en liten stund – skänka en<br />
tacksamhetens tanke över att vi faktiskt har en infrastruktur som oftast<br />
fungerar. I jämförelse med hur människorna i Haiti, Australien och Brasilien<br />
har det just nu har i alla fall jag inte särskilt mycket att beklaga mig över.<br />
trevlig läsning!<br />
Catharina Saunders<br />
chefredaktör och ansvarig utgivare, <strong>Vecturum</strong><br />
REDAKTIONSRÅD: magnus Johansson (Transportsystem) magnus Burvall (Mark & Samhälle) Ingemar Wiborgh (Utland)<br />
Anna Waldman-Haapaniemi (Transportsystem) Olle Olsson (M&Q) camilla Kempe (Information) Irja Lööw (Marknad)<br />
Kristina Strömgren (Järnväg) Håkan Andersson (Järnväg) Patrik risberg (Mark & Samhälle)<br />
4 Läs<br />
Håller nya Kalmar<br />
Arena för trycket?<br />
8<br />
vad Inger Eriksson på Green<br />
Cargo, Lennart Serder på IBU<br />
och John Fridlund säger om den<br />
explosionsartade ökningen av<br />
resandet över Öresund.<br />
3
Öresundsregionen växer<br />
De utmaningar som Öresundsregionen står inför de<br />
närmaste tjugo åren kräver gemensamma lösningar<br />
– och samarbete över nationsgränsen.<br />
teXt EWA BROBÄCK FOtO LINUS HALLGREN, PER MIKAELSSON<br />
Året är 2030 och du befinner dig i Malmö.<br />
Du kastar ett öga på klockan och konstaterar<br />
att du precis kommer att hinna till<br />
seminariet som börjar klockan nio. Det blåser<br />
och duggregnar trots att det är februari.<br />
Det var mycket kallare när du steg på tåget<br />
i Stockholm för två och en halv timme sedan.<br />
Tåget gick och anlände punktligt, men<br />
i ögonvrån noterar du att två Pågatåg från<br />
Lund är mycket försenade. Det är oerhört<br />
många som reser med lokaltågen och under<br />
rusningstrafiken kommer alla inte ens med,<br />
trots att det går mer än dubbelt så många<br />
tåg som för tjugo år sedan.<br />
Ännu fler vill resa<br />
De senaste tjugo åren har järnvägsnätet<br />
byggts ut samtidigt som gods- och person-<br />
tågen separerats. Ändå är det ofta konflikter<br />
ute på spåren – godstrafiken har nästan<br />
fördubblats sedan <strong>2011</strong>. Stora infrastruktursatsningar<br />
har gjorts, bland annat en ny<br />
motorvägs- och järnvägsförbindelse väster<br />
om Köpenhamn (Ring 5) samt dubbelspår<br />
på Skånebanan. Fyra spår har även byggts<br />
på Södra stambanan mellan Lund och<br />
Malmö som stod klara 2020. Ändå verkar<br />
det som om kapaciteten aldrig riktigt<br />
räcker till.<br />
Vädret till trots är det många som trampar<br />
runt på cykel och nästan alla får hjälp<br />
av små elektriska hjälpmotorer. De eldrivna<br />
regionala Öresundsbussarna har blivit<br />
mycket populära och har gjort det ännu<br />
smidigare att pendla över Sundet.<br />
Den nya tunneln mellan Helsingborg och<br />
Helsingör har också bidragit till att göra<br />
Öresund till en stark och sammanhållen<br />
region. Malmölaget FC Rosengård – de<br />
nya stjärnorna på fotbollshimlen – korsar<br />
Sundet regelbundet för att medverka i<br />
Öresundsserien. Utan Helsingborg – Helsingörförbindelsen<br />
skulle det heller inte<br />
vara möjligt för den populära seniorkören<br />
”Värstacoolarapparna” från Höganäs att<br />
dra fulla hus på Gamlegaarden i Roskilde –<br />
för femte helgen i rad.<br />
– Dom suger! Men det är klart, dom som<br />
är födda på 1900-talet gillar dom, säger<br />
»Vi har svårt att komma in och ut ur<br />
storstäderna på grund av att tåg med<br />
olika hastigheter och fasta tidtabeller<br />
låser spårtid«<br />
/INGer erIKSSON, cHeF PrODUKtIONSUtVecKLING, GreeN cArGO<br />
4<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
så det knakar<br />
Mette till reportern som just nu intervjuar<br />
henne inför tunnelns femårsjubiléum.<br />
100 miljarder behövs<br />
Lennart Serder har arbetat som biträdande<br />
projektledare i projektet IBU – Infrastruktur-<br />
och Byudvikling Öresund – de senaste<br />
2,5 åren. Scenariot ovan är en av ett antal<br />
möjliga framtidsbilder som skymtar fram<br />
genom de trettiotal konsultrapporter som<br />
har producerats sedan projektet startade i<br />
juli 2008. IBU handlar om integration, om<br />
gränsöverskridande samarbete och om att<br />
skapa en samsyn i Öresundsregionen, både<br />
när det gäller infrastruktur och hållbar<br />
byutveckling.<br />
– Det är viktigt att vi skaffar oss gemensamma<br />
planeringsunderlag och gemensamma<br />
prioriteringar både i Sverige och<br />
i Danmark, understryker han.<br />
Trafiken växer snabbare än samhällsplanerarna,<br />
politikerna och ekonomin<br />
hinner med. Resandet över Öresund har<br />
ökat explosionsartat sedan trafiken över<br />
Öresundsbron satte igång för drygt tio år<br />
sedan och inom en snar framtid väntas<br />
brons kapacitet slå i taket.<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
– Om vi ska komma ifatt behöver 100 miljarder<br />
satsas i infrastrukturen de närmaste<br />
tio åren, menar Lennart Serder och tillägger<br />
att det är i regionerna som engagemanget<br />
är starkast och oron störst. Regeringarna<br />
i Sverige och Danmark är i det närmaste<br />
ointresserade av frågan.<br />
Segt i godstrafiken<br />
Transport- och logistikföretaget Green<br />
Cargo, som har nästan sjuttio procent av<br />
marknaden av godstransporterna på järnväg,<br />
genomför sina järnvägstransporter med<br />
hjälp av 230 ellok och 189 diesellok, dessutom<br />
förfogar företaget över 6027 vagnar.<br />
Godstågstrafiken sköts från olika platser<br />
i Sverige via Danmark till olika orter i Tyskland.<br />
Inger Eriksson som är företagets chef<br />
för produktionsutveckling är orolig inför<br />
framtiden och tillgängligheten ute på spåren.<br />
I dag kommer tågen visserligen fram, men<br />
på grund av att allt fler aktörer trafikerar<br />
spåren med regional persontrafik får Green<br />
Cargo hålla tillgodo med ”obekväma” tider,<br />
att köra nattetid är inget självvalt. Men det<br />
största bekymret är att det går långsamt<br />
idag jämfört med för några år sedan.<br />
»100 miljarder måste<br />
satsas i infrastrukturen<br />
de närmaste<br />
tio åren«<br />
/LeNNArt SerDer, BItr. PrOJeKteDAre IBU<br />
– Vi har svårt att komma in och ut ur<br />
storstäderna på grund av tåg med olika<br />
hastigheter och fasta tidtabeller som låser<br />
spårtid. Det innebär att vårt folk och våra<br />
vagnar måste bokas upp för längre tider<br />
för att genomföra de transporter som gick<br />
mycket snabbare för några år sedan. Och<br />
tid är pengar.<br />
5
Tåg/dygn<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
framtidsprognos för Öresundsbron<br />
100 tåg/dygn enligt tidsscenario 3 (år 2030)<br />
2010 2015 2020 2025 2030<br />
Det finns en rad olika prognoser och bedömningar över<br />
godstrafikens utveckling. Totalt passerar i dagsläget ca 7 500<br />
tåg Öresundsbron varje år. Omräknat ger det ca 25 tåg/dygn<br />
med båda riktningarna summerade.<br />
Flera prognoser från bland andra KTH, Ramböll och<br />
Tetraplan, pekar enhetligt på en fördubbling av transitgods<br />
trafiken på järnväg till 15 000 tåg/år. Detta kommer ske redan<br />
i det skede som i <strong>Vectura</strong>s rapport beskrivs under scenario 1<br />
– beslutade projekt. Detta kommer innebära 50 tåg/dygn<br />
eller 1-2 tåg/timme i vardera riktningen.<br />
Det Inger Eriksson önskar sig inför framtiden<br />
är, förutom ”en förfärlig massa kapacitet”,<br />
ett mer flexibelt tilldelningssätt.<br />
– Större flexibilitet skulle frigöra kapacitet<br />
och det är just kapaciteten som är det stora<br />
problemet.<br />
HH-förbindelsen måste byggas<br />
Den 8 oktober förra året presenterade<br />
<strong>Vectura</strong> en systemstudie, ”Järnvägstrafiken i<br />
Öresundsregionen” på uppdrag av IBU.<br />
– Rapporten togs emot med stort intresse<br />
eftersom det är första gången som en gemensam<br />
bild har tagits fram över kapacitetssituationen<br />
för järnvägssystemet på Själland<br />
och Skåne till år 2030, säger <strong>Vectura</strong>s<br />
Nikolina Verovic, som varit uppdragsledare<br />
för studien.<br />
John Fridlund, som varit utredare, berättar<br />
att analyser har genomförts för tre olika<br />
tidsscenarier. Scenarierna bygger på (1)<br />
projekt som pågår eller är beslutade, (2) en<br />
framtid där en fast förbindelse Helsingborg-<br />
Helsingör inklusive Ring 5 förbi Köpenhamn<br />
har förverkligats, samt (3) en framtid<br />
där höghastighetsbanor har byggts i Sverige<br />
mellan Stockholm – Göteborg (Götalandsbanan)<br />
och Jönköping – Malmö (Europa-<br />
banan) och vidare ned mot Köpenhamn<br />
och kontinenten via Fehmarn Bält.<br />
75 tåg/dygn enligt<br />
tidsscenario 2 (år 2025)<br />
50 tåg/dygn enligt tidsscenario 1 (år 2020)<br />
fordon/dygn<br />
Den 16 km långa Öresundsbroförbindelsen invigdes år<br />
2000. Om 10–15 år kommer Öresundsförbindelsen att<br />
ha nått sitt kapacitetstak med dagens ökningstakt.<br />
6 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
50.000<br />
40.000<br />
30.000<br />
20.000<br />
10.000<br />
– Det framgår tydligt i analysen att trafiktillväxten<br />
fortsätter att springa ifrån utbyggnadstakten<br />
i infrastrukturen. Problemet<br />
med hårt belastad infrastruktur kommer<br />
att finnas kvar även 2030, fortsätter John<br />
Fridlund.<br />
Nikolina tillägger att en ny Helsingborg-<br />
Helsingörförbindelse och Ring 5 (Helsingör<br />
– Køge) kommer att skapa nya möjligheter<br />
för trafiken, men trots det kommer<br />
Öresundsbron att bli fullt utnyttjad eftersom<br />
man räknar med att antalet arbetspendlare<br />
över Sundet kommer att fördubblas fram<br />
till 2025. Anders Lundberg, uppdragsledare<br />
på <strong>Vectura</strong> håller med och understryker<br />
att järnvägens betydelse måste få öka i<br />
regionen, dels för att minska trängseln i<br />
vägnätet, dels för att öka tillgängligheten,<br />
både på person- och godssidan. Denna<br />
uppfattning delas också av Transportministeriet<br />
i Danmark som nyligen publicerat en<br />
transportanalys ”Fremtidens trafik – april<br />
2010”, utan att man i Danmark ännu har<br />
tagit ställning för en HH-förbindelse.<br />
Anders och Nikolina berättar att allt som<br />
görs i regionen hänger ihop och påverkar<br />
varandra. Flaskhalsarna flyttar sig i takt<br />
med investeringarna. Ljuset i tunneln är<br />
höghastighetsbanorna. Då kan gods- och<br />
persontrafiken köra på separata banor,<br />
0<br />
2001 2005 2010 2015 2020 2025<br />
2009 passerade totalt 19 462 fordon Öresundsbron varje dygn.<br />
Tillväxtprognosen ger ca 49 000 fordon år 2025<br />
Normalprognosen ger ca 39 000 fordon<br />
Stagnationsprognosen ger ca 29 000 fordon<br />
Källa: Øresundsbron och regionen tio år,<br />
Øresundsbro Konsortiet 2010.<br />
vilket kommer att frigöra kapacitet. Det<br />
som krånglar till det nu är att tåg med olika<br />
hastighet måste samsas på samma spår.<br />
Viktiga nätverk har byggts<br />
Men vad händer nu, efter årsskiftet då IBUprojektet<br />
avslutades? Lennart Serder på IBU<br />
menar att det viktigaste utfallet av samarbetsprojektet,<br />
där ett trettiotal kommuner<br />
och organisationer på den svenska och den<br />
danska sidan har medverkat, är att man har<br />
skapat nätverk.<br />
– Vi har lärt känna varandra och hittat<br />
likheter och olikheter, berättar han.<br />
Det finns självklart skillnader i de tekniska<br />
systemen och de kan i och för sig utgöra<br />
svåra och kostsamma hinder för gränsöverskridande<br />
tågtrafik. Svårare att hantera är<br />
däremot de hinder som är av mer administrativ<br />
karaktär. Den danska planeringsprocessen<br />
är exempelvis västentligt kortare än<br />
den svenska då ny infrastruktur ska byggas.<br />
– Järnvägskapaciteten måste uppgraderas<br />
nu. Besluten måste fattas nu, säger Lennart<br />
Serder och lämnar tillbaka stafettpinnen till<br />
regionerna.<br />
Vill du veta mer? Kontakta:<br />
nikolina.verovic@vectura.se<br />
john.fridlund@vectura.se
Järnvägstrafik i<br />
Öresundsregionen<br />
idag – och imorgon?<br />
Stora<br />
Bält<br />
rødby<br />
Tidsscenario 1 (2020)<br />
Pågående och beslutade projekt<br />
I Danmark planeras bland annat:<br />
l den fasta förbindelsen över fehmarn Bält kommer<br />
troligen att byggas som en tunnel med motorväg<br />
och järnväg.<br />
l dubbelspår söder om Storströmsbron till Rødby<br />
l Helt ny dubbelspårig bana med hög hastighet<br />
København – Ringsted, Nya Ringstedbanen.<br />
I Sverige planeras bland annat:<br />
l fyrspår sträckan malmö – flackarp, första<br />
etappen av utbyggnad till fyrspår fram till Lund.<br />
l Hallandsåstunneln – ny dubbelspårstunnel längst<br />
med Västkustbanan.<br />
l utbyggnad till dubbelspår på sträckan<br />
Ängelholm – maria. i kombination med tunneln<br />
genom Hallandsås pågår utbyggnad till dubbel-<br />
spår förslöv – Ängelholm.<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
Næstved<br />
Puttgarden<br />
Nykøbing<br />
Fehmarn Bält<br />
roskilde<br />
ringsted<br />
Helsingborg<br />
Helsingør<br />
København<br />
Køge<br />
Ängelholm<br />
Öresund<br />
a)<br />
malmö<br />
Östersjön<br />
Lund<br />
Ystad<br />
Tidsscenario 2 (2025)<br />
HH-förbindelsen (Helsingborg – Helsingör)<br />
i scenariot med en ny fast förbindelse kopplas ytterligare<br />
investeringar med syfte att skapa en ny transportkorridor<br />
genom regionen. Scenariot innebär följande åtgärder i<br />
Sverige och danmark:<br />
l Ny förbindelse Helsingborg – Helsingør<br />
l Ring 5: Helsingør – Køge Nord<br />
l dubbelspår Lille Syd: Køge – Naestved<br />
l 4-spår utbyggt hela vägen malmö – Lund<br />
l En återupprättad Simrishamnsbana, malmö – Tomelilla<br />
En ny fast förbindelse kommer att skapa förutsättningar<br />
för ytterligare trafik i regionen samt tillåta en överflyttning/<br />
förskjutning av viss trafik från Öresundsbron.<br />
Källa där inget annat anges: www.ibu-oresund.se/delaktivitet 4/underlagsrapport/ Systemstudie – järnvägstrafik i Öresundsregionen<br />
b)<br />
Hässleholm<br />
tomelilla<br />
Tidsscenario 3 (2030)<br />
Höghastighetsbanor<br />
Scenario 2030 innebär i korthet att höghastighetsbanor<br />
byggs i både Sverige och danmark samt<br />
ökad standard i Tyskland för minskade restider.<br />
l Ny höghastighetsbana i danmark mellan<br />
Køge och Nykøbing.<br />
l Banan mellan Hässleholm och Kattarp/<br />
Ramlösa (Skånebanan) byggs ut till dubbel-<br />
spår.<br />
l Europabanan genom Skåne är tänkt att an-<br />
läggas med en standard som tillåter snabba<br />
regionala tåg men även godståg i mån av plats.<br />
man tittar på två förslag:<br />
a) Via Helsingborg och vidare ner mot malmö<br />
genom västra Skåne.<br />
b) Via Hässleholm och i ett stråk längs med<br />
Södra stambanan.<br />
motorvägar idag<br />
Järnvägar idag<br />
Öresundsregionen<br />
består av Skåne på den<br />
svenska sidan och Sjælland,<br />
Lolland, Falster,<br />
Møn och Bornholm<br />
på den danska sidan.<br />
Öresundsbron är idag<br />
den enda fasta förbindelsen<br />
mellan länderna<br />
och har snart nått sitt<br />
kapacitetstak. Fler fasta<br />
förbindelser mellan<br />
länderna behövs.<br />
7
OM GULDFÅGELN ARENA<br />
Vad? NCC bygger 11 800 sittplatser<br />
under tak i Kalmar. Vid konserter<br />
på innerplan kan arenan ta 15 000<br />
åskådare. Kostnaden för bygget är<br />
250 miljoner och arenan kommer att<br />
ägas helt av Kalmar ff.<br />
Var? Kalmar ff: s nya arena byggs i<br />
Hansa City vid före detta Volvofabriken,<br />
i nordvästra Kalmar.<br />
När? den ska stå klar 15 mars <strong>2011</strong>.<br />
»Vi har kunnat uppskatta accelerations-<br />
responsen för varenda sittplats på den<br />
långsida vi studerat«<br />
/JOHAN JONSSON, SPecIALISt StrUKtUrDYNAmIK, VectUrA<br />
8 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
Arenan ska hålla<br />
för hoppfulla fans<br />
Kalmar FF kanske inte vinner SM-guld i år. Publiken kommer ändå att<br />
jubla, stampa och hoppa av glädje – eller besvikelse. Det ska svänga om<br />
nya Kalmar Guldfågeln Arena som invigs i vår. Men på ett tryggt sätt.<br />
teXt STIG MEITON FOtO & ILLUStrAtIONer TENGBOMS, GUNNAR LINDH, GULDFÅGELN ARENA OCH KALMAR FF<br />
Mååååååål!<br />
I ett och samma ögonblick lättar publiken.<br />
250 millisekunder senare landar den igen.<br />
På en läktare ska publiken kunna ta ut<br />
svängarna. Och svängningar blir det. Ett<br />
par tusen personer kan tillsammans väga<br />
sisådär 150 ton. Mycket kan hända när<br />
all denna frigjorda lägesenergi fortplantas<br />
genom konstruktionen.<br />
Vi talar om dynamisk last och strukturdynamik.<br />
Det är inget som en fotbollspublik<br />
står och funderar över. Inte normalt<br />
sett. Inte ens om läktaren börjar gunga.<br />
Några tycker att det är läskigt direkt, andra<br />
gillar det till en viss gräns.<br />
Vibrationer och vågutbredning förekommer<br />
inom nästan allt vi bygger – gångbroar,<br />
höghastighetsspår och hela köpcentran. Ett<br />
första grundläggande krav är naturligtvis<br />
att konstruktionen håller. Men det är lika<br />
viktigt att det inte blir obehagligt. Om<br />
tillräckligt många passerar den gränsen på<br />
en läktare finns det risk för panik.<br />
Extra koll<br />
NCC som bygger Kalmar Arena i samarbete<br />
med Kalmar FF och Kalmar kommun har<br />
låtit <strong>Vectura</strong> göra en utredning av vad som<br />
kan hända i konstruktionen om publiken<br />
hoppar. <strong>Vectura</strong> fick i uppdrag att göra en<br />
så kallad tredjepartsgranskning av arenan.<br />
– Hur en publik rör sig är ett viktigt<br />
forskningsområde. Idag finns det förslag på<br />
modeller för både sport- och musikrelaterade<br />
aktiviteter. Det är viktigt att förstå vilka<br />
krafter en läktare utsätts för, så det går att<br />
förutse hur konstruktionen responderar.<br />
– Att konstruktionen är så komplex gjorde<br />
detta till ett väldigt spännande uppdrag,<br />
säger Johan Jonsson som är specialist inom<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
strukturdynamik på <strong>Vectura</strong>. För att lösa<br />
problemet inhämtades stora mängder data<br />
från beställaren. Viktigt var också uppgifter<br />
om gradängerna som publiken står på och<br />
betongbjälklaget under, men även om stålkonstruktionen<br />
som bär upp taket, stålstag<br />
och hela överbyggnaden.<br />
– Varje detalj bidrar till tydligheten,<br />
säger Johan Jonsson.<br />
Stort ekvationssystem<br />
<strong>Vectura</strong> byggde en numerisk modell<br />
av arenans ena långsida och gjorde en<br />
uppskattning av konstruktionens egensvängningsfrekvenser.<br />
En lastmodell som<br />
representerade publiken stoppades in i<br />
modellen. Resultatet blev en 3D-modell<br />
som visar hur en långsida rör sig när publiken<br />
hoppar i takt. Det blev ett stort system.<br />
– Vi hamnade på nästan 430 000 frihetsgrader.<br />
En frihetsgrad beskriver vilken<br />
riktning en rörelse har, berättar Johan.<br />
Vibrationer kan beskrivas på många<br />
sätt. Rörelsens acceleration är ett av flera<br />
mått. Den kan i sin tur mätas inom olika<br />
frekvensområden.<br />
Alla strukturer och byggnader har en<br />
grundresonans, precis som ett instrument.<br />
Om en rörelse ligger nära grundresonansen<br />
finns risk för självsvängningar – och<br />
obehag.<br />
Därför är det bra om resonansfrekvensen<br />
ligger så långt som möjligt från de<br />
rörelsemönster som strukturen utsätts för.<br />
Bra beräkningsprogram<br />
– Vi har kunnat uppskatta accelerations-<br />
responsen för varenda sittplats på den<br />
långsida vi studerat. Men naturligtvis bör<br />
man prova den dynamiska responsen av en<br />
sådan här konstruktion innan man tar den<br />
i bruk, förklarar Johan.<br />
Att ha bra beräkningsprogram och<br />
modeller är en viktig förutsättning för uppdrag<br />
av den här typen. <strong>Vectura</strong> har kompetens<br />
som är grundad på konstruktioner<br />
som utsätts för rörelser, som exempelvis<br />
broar, järnvägsspår och bjälklag.<br />
– Det blir allt vanligare med lätta konstruktioner<br />
med stora spännvidder och då<br />
räcker det inte att beräkna vilka krafter<br />
som finns i det statiska tillståndet. Människor<br />
rör sig, och det måste man ha med<br />
i beräkningarna när man ska bygga, säger<br />
Roland Olsson som är affärsområdeschef<br />
på Anläggningskonstruktion inom <strong>Vectura</strong>.<br />
Vill du veta mer? kontakta:<br />
roland.olsson @vectura.se<br />
johan.jonsson@vectura.se<br />
VECURAS UTMANING<br />
Vad? <strong>Vectura</strong> fick i uppdag av Kalmar ff,<br />
NCC och Kalmar kommun att granska nya<br />
Kalmar Arenas vibrationsprestanda för<br />
hoppande publik.<br />
Hur? En stor mängd data inhämtades från<br />
beställarna – uppgifter om gradängerna<br />
som publiken står på, betongbjälklaget<br />
under, stålkonstruktionen till taket, stålstag<br />
samt hela överbyggnaden.<br />
En numerisk modell byggdes av ena<br />
långsidan. En uppskattning gjordes av<br />
konstruktionens egensvängningsfrekvenser<br />
och en lastmodell placerades in som<br />
representerade publiken.<br />
Resultatet? 3d-modell som visar hur en<br />
långsida rör sig när publiken hoppar i takt -<br />
ett stort system med 430 000 frihetsgrader<br />
(rörelseriktningar).<br />
9
teKNIK & treNDer<br />
INVESTERINGAR<br />
Cirka 17 miljoner kronor går<br />
från Öresundskommitténs<br />
interreg-fond till Helsingborg,<br />
malmö, Köpenhamn, Öresundskraft<br />
och Region Skåne, för<br />
att stimulera användningen av<br />
elbilar i regionen. det handlar<br />
bland annat om samordning av<br />
betalsystem vid batteriladdning<br />
och information om elbilens<br />
möjligheter.<br />
Två europavägar går rakt<br />
igenom de centrala delarna av<br />
umeå med både trafikproblem<br />
och dålig luft som följd. <strong>Vectura</strong><br />
har fått uppdraget att projektera<br />
en ringled för att flytta<br />
tung trafik från stadskärnan.<br />
Totalt omfattar umeåprojektet<br />
investeringar för cirka 1,9<br />
miljarder. <strong>Vectura</strong> ska också<br />
ta fram en arbetsplan för sista<br />
delen i ringleden runt umeå.<br />
Hela vägsystemet ska vara klart<br />
2014.<br />
I december invigdes en ny<br />
snabbtågslinje mellan Helsingfors<br />
och St Petersburg. med<br />
nya Allegro-tåg förkortas restiden<br />
till cirka 3,5 timmar, två<br />
timmar snabbare än tidigare.<br />
Till sommaren ska Allegrotågen<br />
vara uppe i fyra dagliga<br />
turer på sträckan. Bakom<br />
Allegrotrafiken står den finska<br />
järnvägskoncernen VR och det<br />
ryska järnvägsbolaget RZd,<br />
som siktar på tredubblad trafik<br />
inom tio år. Biljettpriset för<br />
enkel resa ligger på 134 euro<br />
i businessklass och 84 euro i<br />
turistklass,<br />
Efter nya larm, snökaos,<br />
tågfiasko och strandsatta passagerare<br />
lovar nu Trafikverket<br />
en förstärkt satsning på järnvägsunderhåll<br />
på 500 miljoner<br />
kronor under <strong>2011</strong>. det handlar<br />
dock inte om nya pengar utan<br />
om att befintliga resurser om-<br />
fördelas.<br />
Strömstads kommun bjuder<br />
sedan årsskiftet på fria resor<br />
med kollektivtrafiken för kommuninvånare<br />
som fyllt 65 år.<br />
mariestad och Lidköping satsar<br />
också på pensionärerna, men<br />
där får de vänta tio år till. Syftet<br />
med att låta pensionärer åka<br />
fritt är helt enkelt att lära dem<br />
att använda kollektivtrafiken.<br />
Kommunerna räknar med att<br />
de äldre då väntar med att<br />
börja använda den kostsamma<br />
färdtjänsten.<br />
Enklare ta cykeln på tåget?<br />
Senast den 1 maj 2012 ska en utredare, tillsatt<br />
av regeringen, presentera ett förslag på<br />
förenklingar av de regler som påverkar förutsättningarna<br />
för cykling.<br />
Uppdraget är omfattande<br />
och gäller långt mer än bara<br />
en översyn av de direkta trafikregler<br />
som gäller för cyklister.<br />
Bland annat ingår att se över<br />
hur cykeltrafik kan få en starkare<br />
ställning vid planeringen<br />
av transportsystem.<br />
Diskussionerna om cykel-<br />
trafik handlar hittills mest om<br />
att underlätta resor till skola<br />
och arbete genom separata<br />
cykel- och gångvägar. Nu vill<br />
Näringsdepartementet också se<br />
på cykling som en utvecklingsmöjlighet<br />
inom turismen och<br />
ur ett folkhälsoperspektiv.<br />
Redan i direktiven för upp-<br />
draget lyfter man upp frågan<br />
om att skapa förutsättningar<br />
för säkrare cykeltrafik genom<br />
separata leder. Samtidigt får utredaren<br />
uppgiften att redovisa<br />
hur nya regler, information och<br />
utbildning kan organiseras för<br />
att minska konflikterna mellan<br />
cyklister och andra trafikanter.<br />
Här betonar man samspelet<br />
med gående.<br />
Andra punkter som ingår i<br />
översynen är att se över ansvaret<br />
för cykelparkeringar och<br />
reglerna för att ta med cyklar<br />
på tåg och bussar.<br />
Torsby omlastningsterminal redo<br />
Den 16 september invigdes den<br />
nya omlastningsterminalen i<br />
Torsby. Nybygget innebär att<br />
omlastningen av gods som<br />
hittills skett inne i centrala<br />
Torsby nu flyttar ut till Skalleby<br />
industriområde.<br />
Den nyinvigda terminalen<br />
i Torsby är öppen för alla<br />
transporttyper utom miljöfarligt<br />
gods.<br />
Ett mål är att tåget ska ersätta<br />
timmerbilarnas framfart genom<br />
Fryksdalen.<br />
– I praktiken skulle rälsen<br />
kunna ersätta nästan 5 000<br />
långtradartransporter på ett år,<br />
sade Trafikverkets ställföreträdande<br />
regionchef Bengt Ryhed<br />
i samband med invigningen.<br />
Torsby kommun, EU, Trafik-<br />
verket, Region Värmland och<br />
privata företag står bakom<br />
satsningen som har kostat<br />
29,5 miljoner kronor.<br />
Omlastningscentralen har<br />
projekterats av <strong>Vectura</strong> i<br />
Karlstad.<br />
– Vi har projekterat allt som<br />
har med omlastningsterminalen<br />
(kombiterminalen) att göra,<br />
säger <strong>Vectura</strong>s Göran Carlson.<br />
10 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
Vägarbeten blir smartare<br />
Trafikverket introducerar nu<br />
»dubbellotsmetoden« vid omfattande<br />
vägarbeten i Sverige.<br />
Med hjälp av <strong>Vectura</strong> och Svevia<br />
har Trafikverket utarbetat<br />
en ny metod för omledning av<br />
trafik vid väg- och beläggningsarbeten.<br />
Den så kallade dubbellotsmetoden<br />
går ut på att leda<br />
fram den mötande trafiken samtidigt<br />
i båda färdriktningarna<br />
på längre sträckor i samband<br />
med vägarbeten. Försök har<br />
gjorts på olika platser under<br />
året med positivt resultat.<br />
Den nya dubbellots-<br />
De nordiska länderna gör<br />
trafikmätningar på olika sätt.<br />
Det handlar både om hur<br />
mätningen går till, och vilka<br />
data som registreras. Det visar<br />
en granskning som <strong>Vectura</strong><br />
utfört på uppdrag av Nordiskt<br />
Vägforum, NVF.<br />
Projektet visar på tydliga<br />
skillnader bland annat när det<br />
gäller fordonsklassificering och<br />
registreringsutrustning, men<br />
FOrSKNING & UtVecKLING<br />
JÄRNVÄG VÄG<br />
det går att minska risken<br />
för självmord på järnvägen,<br />
enligt en doktorsavhandling<br />
som forskaren Helena Rådbo<br />
presenterat vid Karlstads<br />
universitet.<br />
i genomsnitt är det ett 60-tal<br />
människor som varje år tar<br />
livet av sig genom att ställa sig<br />
framför tåget. Händelserna har<br />
många likheter. de sker nästan<br />
utan undantag i eller nära tätorter<br />
och på ställen där det är<br />
enkelt att ta sig ut på spåret.<br />
forskningen visar att det<br />
inte bara är stängsel vid spåren<br />
som kan minska antalet självmordsförsök.<br />
Siktröjning och<br />
kameraövervakning har också<br />
gett positiva effekter, liksom<br />
ökad övervakning.<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
metoden tar hjälp av bilburna<br />
trafiklotsar som leder trafiken<br />
förbi vägarbetsplatsen via en<br />
Stor skillnad på trafikmätning i Norden<br />
också att det finns olika behov<br />
av vägtrafikdata i Norden.<br />
Norsikt, som projektet heter,<br />
har bland annat kartlagt vilka<br />
olika metoder som förekommer<br />
i Norden, men också undersökt<br />
motsvarande situation<br />
i några utvalda länder i EU<br />
samt USA, Kanada och Nya<br />
Zeeland.<br />
Några tydliga skillnader är<br />
antalet fasta respektive till-<br />
om två år måste alla tunga last-<br />
bilar och långfärdsbussar<br />
levereras med utrustning som automatiskt<br />
känner och slår larm om<br />
fordonet är på väg att köra i diket<br />
eller över i motsatt körbana.<br />
Svenska Scania har utvecklat ett<br />
eget LdW-system (Lane departure<br />
Warning) som bygger på en videokamera<br />
i framrutan. 30 gånger per<br />
sekund identifierar och analyserar<br />
en dator de målade vägmarkeringarna.<br />
LdW slår larm vid alla<br />
omedvetna förflyttningar i sidled,<br />
men reagerar inte på planerade<br />
filbyten, t ex.<br />
På Scania ser man den nya tekniken<br />
som första steget och räknar<br />
med att videokameror redan om<br />
några år får en central roll i bilarnas<br />
säkerhetssystem.<br />
mötesplats där bilkolonnerna<br />
från båda håll kan mötas mitt<br />
på sträckan.<br />
fälliga mätplatser. Sverige har<br />
till exempel färre fasta mätplatser<br />
än alla de övriga nordiska<br />
länderna, Island i<strong>nr</strong>äknat. Där-<br />
emot är det inga andra länder<br />
som använder korttidsmätning<br />
lika ofta som Sverige. Syftet<br />
med utredningen är att skapa<br />
gemensamma metoder för mätning<br />
och fordonsklassificering<br />
för de nordiska länderna.<br />
BIOGAS<br />
Eu-kommissionen har godkänt<br />
det beloppsmässigt största<br />
forsknings- och utvecklingsstödet<br />
sedan Sverige gick med i unionen.<br />
Kommissionens beslut innebär att<br />
Energimyndigheten kan bevilja 222<br />
miljoner kronor i ekonomiskt stöd<br />
till GoBiGas-projektet.<br />
GoBiGas-projektet är en stor<br />
satsning på produktion av biogas<br />
genom termisk förgasning av biobränsle<br />
och spill från skogsbruket.<br />
förgasningsanläggningen är<br />
planerad att byggas i två etapper,<br />
där den första delen är tänkt att tas<br />
i drift i slutet av 2012. den andra<br />
är planerad att genomföras efter<br />
utvärdering av den första etappen.<br />
Projektet drivs i samarbete<br />
mellan Göteborg Energi och E.oN.<br />
teKNIK & treNDer<br />
Skärpta krav<br />
för säkerhet<br />
i spårområdet<br />
Efter flera allvarliga olyckor<br />
och tillbud vid arbete i spårområden<br />
har Trafikverket nu<br />
skärpt säkerhetskraven.<br />
Förändringarna gäller bland<br />
annat beslut om hastighetsnedsättningar<br />
på intilliggande spår<br />
och begränsningar vid arbete<br />
med tågvarning.<br />
– Den senare delen kan ge<br />
märkbara effekter, säger<br />
<strong>Vectura</strong>s Roger Ölin. Det<br />
handlar till exempel om att<br />
de skärpta reglerna gör att<br />
projektörers studiebesök i<br />
spårområden blir svårare utan<br />
att påverka tågtrafiken.<br />
Samtidigt finns det ofta möjligheter<br />
att planera besöken<br />
så att de inte alls påverkar<br />
tågtrafiken.<br />
– Ofta visar det sig att<br />
regelverket egentligen räcker<br />
för att skapa en säker miljö<br />
i spårområdet, säger Roger<br />
Ölin. Däremot är det ibland<br />
svårt att få alla att verkligen<br />
följa alla bestämmelser.<br />
Formellt gäller de nya säkerhetsåtgärderna<br />
fram till den<br />
31 mars. Då ska Trafikverket<br />
ha analyserat effekterna av de<br />
skärpta reglerna och också ta<br />
fram ett förslag till beslut om<br />
vilka bestämmelser som ska<br />
gälla i fortsättningen.<br />
11
teKNIK & treNDer<br />
TRANSPoRTfoRum<br />
Vintern visar hur viktiga<br />
Vintern har fått alla att inse hur viktig infrastrukturen är. Allt fler talar sig<br />
varma för att satsa mer, inte minst på järnvägen. Kanske märks också en<br />
ökad förståelse för hur viktiga godstransporterna är.<br />
teXt STIG MEITON FOtO STIG MEITON, HÅKAN FLANK AB OCH JOHAN GUNSÉUS<br />
Bra infrastruktur behövs för<br />
att Sverige ska komma till<br />
jobbet. Det vet Sveriges nya<br />
infrastrukturminister som kom<br />
för sent till sitt invigningstal på<br />
Transportforum i Linköping<br />
den 12 januari. 1 800 experter<br />
och branschföreträdare satt och<br />
väntade. Plus alla journalister<br />
– som ju älskar när det stora<br />
dramat speglas i det enskilda<br />
och konkreta.<br />
Historien börjar med ett inställt<br />
tåg, fortsätter med en trafikolycka<br />
och avrundas med en<br />
långtradare som halkat i diket.<br />
Väl på plats gjorde Catharina<br />
Elmsäter-Svärd själv kopplingen<br />
mellan denna logistikkedja som<br />
brast och utmaningarna som<br />
Sveriges infrastruktur står inför.<br />
– Den viktiga frågan är hur<br />
och på vilket sätt vi kan öka<br />
kapaciteten i transportsystemet.<br />
Då måste vi se mer på<br />
helheten. Höghastighetståg är<br />
inte målet i sig, möjligen är de<br />
ett medel att nå målen.<br />
De stora flödena<br />
Infrastrukturministern lägger<br />
nu ett tilläggsuppdrag till fjol-<br />
årets utredning om höghastighetståg.<br />
Den ska titta mer på<br />
vad som behövs än på själva<br />
tekniken. Var finns de stora<br />
flödena för arbetspendling och<br />
vilka stråk behöver förstärkas<br />
för godset? Den ska peka ut<br />
vad som kan göras åt de banor<br />
som finns och vad som måste<br />
kompletteras.<br />
– Jag vill också ha en genom-<br />
lysning av drift och underhåll.<br />
Kan vi utveckla metoder och<br />
lösa uppgiften på nya sätt? säger<br />
Catharina Elmsäter-Svärd.<br />
Vartannat godståg försenat<br />
Senare samma dag kommer<br />
punktlighetsstatistiken från december.<br />
Media slår stort på att<br />
28 procent av persontågen var<br />
försenade. Att mer än vartan-<br />
»Vi måste se på helheten för att<br />
öka kapaciteten. Höghastighetståg<br />
är inte målet i sig, möjligtvis<br />
ett medel att nå målen«<br />
/cAtHArINA eLmSÄter-SVÄrD, INFrAStrUKtUrmINISter<br />
12 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
transporterna är<br />
nat godståg inte nådde fram i<br />
tid nämns i någon bisats. Den<br />
hårda vintern tvingade SSAB<br />
att lägga om från järnväg till<br />
sjöfart för att klara de viktiga<br />
transporterna mellan stålverket<br />
i Luleå och tunnplåtstillverkningen<br />
i Borlänge.<br />
Scanias utvecklingschef Lars<br />
Stjernqvist understryker hur<br />
viktiga godstransporterna är<br />
för lastbilstillverkaren.<br />
– Vi tror på Sverige både vad<br />
gäller utveckling och tillverkning<br />
av våra produkter. Men<br />
det förutsätter väl fungerande<br />
transporter och det väsentligaste<br />
är att vi kan komma<br />
till och från kontinenten. Vi<br />
använder mest väg, men söker<br />
alltid bästa lösningen – gärna<br />
3 korta –<br />
RIGGERT ANDERSSON, Trafikverket:<br />
– Mot Förbifart Stockholm.<br />
– Regeringens tillåtlighetsprövning<br />
är klar vilket är det viktigaste beslutet.<br />
Arbetsplanen ställs ut i vår och nästa<br />
år startar bygget. förbifart Stockholm<br />
kostar 27,6 miljarder kronor och kan<br />
stå klar 2020. E 4 leds av i norr vid<br />
Häggvik i en 21 kilometer lång sträckning<br />
till Kungens kurva i söder. mer<br />
än 17 kilometer av den sexfiliga vägen<br />
går i bergtunnel. förbifart Stockholm<br />
är en vägtrafiklösning som också<br />
öppnar nya möjligheter för kollektivtrafiken<br />
med flexibla busslinjer.<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
kombitransporter om det finns<br />
förutsättningar.<br />
Men kanske ligger den allra<br />
mest angelägna investeringen<br />
i nordligaste Norrland. Suget<br />
efter mineraler är enormt.<br />
Malmbanan har blivit en<br />
flaskhals inte bara för LKABs<br />
produktion, utan för hela den<br />
expansiva mineralmarknaden<br />
i Norrbotten.<br />
Godset har en annan karta<br />
Effektiva transportkedjor<br />
för näringslivet är en av de<br />
utmaningar som Trafikverket<br />
pekat ut under sitt första<br />
verksamhetsår. I dialog med<br />
näringslivet har man tidigare<br />
bestämt vilka hamnar och<br />
lägen för kombiterminaler som<br />
Vart är vi på väg?<br />
Anna Grönlund, Bussbranschens<br />
riksförbund:<br />
– Mot en avreglerad kollektivtrafik.<br />
– den nya lagen som träder i kraft<br />
nästa år bryter trafikhuvudmännens<br />
monopol på linjetrafik. Taxi och<br />
kommersiell busstrafik kan då skapa<br />
ett ökat utbud för resenärerna med<br />
nya möjligheter till smart resande,<br />
inte minst i landsorten. det är ett av<br />
många steg vi tar mot att fördubbla<br />
kollektivtrafikresandet. under fjolåret<br />
lanserade branschen en ny gemensam<br />
modell för avtal. de nya avtalen<br />
kan belöna operatörerna när de bidrar<br />
till mer resande och högre kvalitet.<br />
TRANSPoRTfoRum<br />
är prioriterade. Senare i vår<br />
lägger Trafikverket fram sin<br />
nya godsstrategi.<br />
– När vi pratar gods och<br />
järnväg får vi delvis en annan<br />
karta än för persontransport-<br />
erna. Södra stambanan är naturligtvis<br />
viktig, men industrin<br />
pekar också mot stråket väster<br />
om Vänern och förbindelsen<br />
med Göteborg, säger Lena<br />
Erixon, ställföreträdande generaldirektör<br />
på Trafikverket.<br />
– Men här är också Norrbotten<br />
centralt. Gruvorna förser<br />
hela Europas stålindustri med<br />
råvara, och det finns mineral-<br />
tillgångar som kan bära de investeringar<br />
som krävs i Malmbanan<br />
där vi nu har minutpassning<br />
på tågen, säger hon.<br />
ANNA DUBOIS, Chalmers:<br />
– Mot en klimatsmartare framtid,<br />
trots allt.<br />
– Vi på Chalmers arbetar för att<br />
koppla ihop transportforskningen med<br />
energiforskningen. Klimatfrågan är<br />
väl inbäddad i utvecklingsarbetet hos<br />
alla fordonstillverkare. Personbilstillverkarna<br />
har ritat om sina planer<br />
ordentligt med strategier för alla<br />
hybridsteg fram till rena elbilar. På<br />
den tunga sidan arbetar man också<br />
med alternativen. Bioenergin räcker<br />
inte för att klara alla behov på transportsidan,<br />
men det pågår spännande<br />
utvecklingsarbeten kring till exempel<br />
el-lastbilar.<br />
teKNIK & treNDer<br />
Jonas Eliasson,<br />
professor i<br />
transportsystemanalys,<br />
KTH<br />
– Så får du<br />
bättre snurr<br />
på miljarderna<br />
Regeringen planerar att satsa 500<br />
miljarder kronor på ny infrastruktur<br />
fram till 2021. många vill att det<br />
investeras ännu mer. Jonas Eliasson<br />
är professor i transportsystemanalys<br />
vid KTH och forskar kring samhällsnyttan<br />
i trafikprojekt.<br />
Hur ska beslutsfattare göra för att<br />
välja de investeringar som är bäst?<br />
– Enkelt uttryckt är små smarta<br />
grejor bättre än stora helhetsgrepp.<br />
det är bättre att ta små steg och<br />
pröva varje del och väga kostnad mot<br />
nytta. då kan man vaska fram de<br />
satsningar som är mest kostnads-<br />
effektiva.<br />
Och omvänt – om man ska ställa till<br />
det för sig?<br />
– då ska man önska sig det största<br />
och bästa. Satsa på tjusiga, högprofilerade<br />
objekt – sådant som syns<br />
och gärna är splitternytt. om det<br />
samtidigt är ett projekt där flera olika<br />
aktörer fått med sina hjärtefrågor,<br />
utan att någon behöver ta hela ansvaret<br />
– då kan det bli riktigt dåligt.<br />
Kan du ge något exempel?<br />
– 1990-talets dennispaket om Stockholmstrafiken.<br />
där fanns bra saker,<br />
men också dåliga lösningar som man<br />
bundit sig till i ett tidigt skede för att<br />
få med alla. detta insåg man efter att<br />
paketet var påskrivet. då gick det inte<br />
att backa och allt föll ihop.<br />
Du har sagt att du ”med stor<br />
förvåning” upptäckt att det gigantiska<br />
projektet Förbifart Stockholm<br />
verkar vara en bra satsning. Vad<br />
menar du?<br />
– Stora projekt tenderar att bli<br />
väldigt dyra och nyttan växer sällan<br />
lika snabbt som kostnaderna. men<br />
Stockholm är en snabbt växande,<br />
högspecialiserad stad med särskilda<br />
möjligheter. Samtidigt är tillgänglighetsproblemet<br />
så koncentrerat till<br />
trängseln över mälaren. förbifarten<br />
ger mycket mer än de minuter den<br />
sparar i tid.<br />
13
teKNIK & treNDer<br />
4<br />
specialister<br />
har utsetts till<br />
seniorkonsulter<br />
<strong>Vectura</strong> har – med över<br />
tusen anställda konsulter<br />
spridda över hela landet<br />
– en marknadsledande<br />
position.<br />
För att behålla denna<br />
ställning är det viktigt att<br />
företagets anställda får möjligheter<br />
att utvecklas och<br />
göra karriär inom organisationen.<br />
Konsulter som utmärker<br />
sig genom såväl spetskompetens<br />
som position inom<br />
sitt teknikområde har<br />
chansen att utnämnas till<br />
seniorkonsult. I titeln ligger<br />
såväl den yrkesmässiga<br />
färdigheten som att man är<br />
affärsmässigt framgångsrik<br />
och har god förmåga att<br />
förmedla sina kunskaper<br />
till andra.<br />
<strong>Vectura</strong> har nyligen utsett<br />
fyra nya seniorkonsulter,<br />
alla mycket framgångsrika<br />
och erkända inom sina respektive<br />
teknikområden.<br />
Läs mer på www.vectura.se<br />
Östfoldbanan får ERTMS genom <strong>Vectura</strong><br />
<strong>Vectura</strong> levererar stora delar<br />
av den tekniska kompetensen<br />
nu när Norge inför ERTMS,<br />
European Rail Traffic Management<br />
System, på den östra<br />
delen av Östfoldbanan. Järnvägslinjen<br />
söderut från Oslo<br />
ansluter till Norge-/Väner-<br />
banan mot Göteborg.<br />
Totalt ligger budgeten för<br />
uppdraget på 16,5 miljoner<br />
kronor.<br />
– Det är vårt hittills största<br />
uppdrag för Jernbaneverket,<br />
konstaterar Jan-Erik Jansson,<br />
affärschef för <strong>Vectura</strong>s verksamhet<br />
i Norge. Och förmodligen<br />
är det projektet ett av<br />
de mest omfattande järnvägsuppdrag<br />
som något svenskt<br />
konsultföretag utfört i Norge.<br />
<strong>Vectura</strong> har huvudansvar<br />
för järnvägstekniken på den<br />
aktuella delen av Östfoldbanan.<br />
Då ingår signalsystemet och<br />
ERTMS, men också tele, spår,<br />
kontaktledning, geoteknik mm.<br />
När det gäller ERTMS har<br />
<strong>Vectura</strong> en ledande ställning<br />
och företaget har i princip en-<br />
gagerats i alla uppdrag av detta<br />
slag som pågår i Sverige.<br />
Arbetet på Östfoldbanan sker<br />
med tre norska företag som<br />
underkonsulter, Reinertsen,<br />
Tegn3 och NGI. Genom detta<br />
samarbete täcker <strong>Vectura</strong> hela<br />
uppdraget, från detaljplan och<br />
bygghandlingar via byggfasen<br />
fram till en färdig anläggning.<br />
Vill du veta mer? Kontakta:<br />
jan-erik.jansson@vectura.se<br />
Triangelspår öppnar för kombitrafik i Jönköping<br />
Torsvik med sina gigantiska<br />
lagerbyggnader har redan ett<br />
bra läge vid E4 en mil söder<br />
om Jönköping. Nu öppnas<br />
också helt nya möjligheter att<br />
kombinera vägtransporter med<br />
järnväg vid detta logistik- och<br />
transportcentrum. I området<br />
finns bland andra DHL, Ikea<br />
och Elgiganten. Snart är det<br />
klart för trafikstart på ett upprustat<br />
industrispår som ansluter<br />
till Vaggerydsbanan mellan<br />
Jönköping och Vaggeryd.<br />
Via ett nytt triangelspår kan<br />
trafiken nu också gå söderut.<br />
Det öppnar en effektiv väg till<br />
och från hamnarna i södra<br />
och västra Sverige. Spåret har<br />
även fått en förbättrad profil.<br />
Nu går det att ta in längre och<br />
tyngre tåg med contai<strong>nr</strong>ar till<br />
en ny kombiterminal i Torsvik.<br />
Jönköpings kommun har<br />
svarat för triangelspåret och<br />
upprustningen av banan medan<br />
fastighetsbolaget Brinova har<br />
byggt kombiterminalen.<br />
<strong>Vectura</strong> har funnits med<br />
som beställarstöd sedan det<br />
tidiga skedet. En första idéskiss<br />
har utvecklats fram till<br />
förfrågningsunderlag både för<br />
industrispåret och kombiterminalen.<br />
– Vi har bland annat utrett<br />
mark, banprofil och trafikering,<br />
gjort riskanalyser och tittat på<br />
plankorsningssäkerhet, säger<br />
Olof Fredholm på <strong>Vectura</strong>.<br />
14 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
Mer järnväg<br />
för pengarna<br />
Lära nytt, lära av lyckade projekt och av<br />
varandra. Det är receptet för att effektivisera<br />
och kvalitetssäkra järnvägsprojekt.<br />
I början av 2010 beslutade<br />
Trafikverket att arbetssättet<br />
BESK, Beställarens effektiva<br />
samverkan med konsulterna,<br />
skulle implementeras i vägprojekt<br />
i hela landet. Nu har<br />
arbetet också tagit fart bland<br />
konsulter som arbetar med<br />
järnvägsprojektering. Projektet<br />
är ett pilotprojekt som startade<br />
i september förra året där<br />
syftet är att effektivisera och<br />
kvalitetssäkra samarbetet och<br />
utveckla samverkan mellan<br />
beställaren och konsulten.<br />
Först ut är region syd. Lasse<br />
Holst, som är kundansvarig på<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
<strong>Vectura</strong> i Malmö och fungerar<br />
som moderator i ”BESK för<br />
järnväg” berättar:<br />
– Vi har valt ut tre genomförda<br />
projekteringsuppdrag<br />
där vi ska gå in och granska<br />
hur projekten har avlöpt, och<br />
varför det har gått som det har<br />
gjort. Vi kommer att intervjua<br />
de som jobbat som projektledare<br />
och motsvarande samt de<br />
som projekterat uppdragen.<br />
I projektgruppen ingår representanter,<br />
affärschefer och<br />
motsvarande från de sju största<br />
konsultfirmorna som arbetar<br />
med järnvägsprojektering,<br />
teKNIK & treNDer<br />
Varning för ”lightversion” av Utökad samverkan<br />
Projektledaren kan och ska inte<br />
vara processledare. I alla fall<br />
inte samtidigt. Det menar Ann-<br />
Sofie Wänstedt, kontorsansvarig<br />
i Region Norr, tidigare process-<br />
och uppdragsledare med spets-<br />
kompetens inom Utökad<br />
samverkan och utbildad enligt<br />
Byggherrarnas koncept.<br />
– Vi riskerar att Utökad samverkan<br />
hamnar i va<strong>nr</strong>ykte som<br />
samverkansmodell om vi tillåter<br />
Foto: Per Nilsson, Ateljé Grodan<br />
oss att ”klippa och klistra” och<br />
välja att endast arbeta med en<br />
eller två moment i modellen.<br />
Då och då ställs Ann-Sofie<br />
inför beställare som anser att<br />
det får räcka med ett startseminarium<br />
på två dagar, att<br />
sporadiskt göra egna samverkansavstämningar<br />
på byggmöten<br />
och istället för att ta in<br />
en oberoende processledare, låta<br />
projektledaren sätta sig på ”två<br />
stolar”.<br />
– Risken är att projekt-/<br />
processledaren tappar distansen,<br />
och när det uppstår problem<br />
i projektet framhäver man att<br />
Utökad samverkan inte fungerar<br />
tillfredställande.<br />
Samtidigt understryker Ann-<br />
Sofie att intresset och behovet<br />
finns att lära sig mer om Utökad<br />
samverkan. Utökad samverkan,<br />
genomförd på rätt sätt, innebär<br />
människor som till vardags är<br />
konkurrenter.<br />
– Det handlar om att hitta<br />
sätt att komma framåt och<br />
att lära av varandra – tillsammans<br />
med beställaren. Det är<br />
kloka människor som deltar<br />
och drar nytta av kunskapsdelning<br />
för att bli effektivare<br />
i en alltmer krävande miljö.<br />
– Vi tittar i första hand på de<br />
lyckade projekten, det är där vi<br />
hittar framgångsfaktorerna och<br />
de olika påverkansfaktorernas<br />
inverkan, menar Lasse Holst.<br />
Vill du veta mer? Kontakta<br />
lars.holst@vectura.se<br />
UTÖKAD SAMVERKAN – PÅGÅENDE PROJEKT<br />
• Malmö bangård – Bygghandlingar, stöd under byggtiden,<br />
förvaltningsdata<br />
• Projekt järnväg Sydost – Bygghandlingar<br />
• Pågatåg Nordost – Bygghandlingar – kontaktledning,<br />
el lågspänning, tele och signal<br />
• S-anpassning med stativbyte, Bollnäs – Ljusdal (partnering)<br />
Bygghandlingar – framförallt signal, men även el, tele, kanalisation.<br />
Stöd under byggtiden, förvaltningsdata.<br />
• Ställdalen – Hällefors, spår- och kontaktledningsarbeten<br />
– Totalentreprenad i utökad samverkan<br />
• Gävle Hamnanslutning, nytt anslutningsspår<br />
– Systemhandling och järnvägsplan<br />
• Skellefteåprojektet – Vägutredning<br />
• JU 110 – Järnvägsutredning umeå – Robertsfors<br />
• JU160 – Järnvägsutredning Södra Gäddvik – Luleå<br />
• Initiala åtgärder inför Västsvenska Infrastukturpaketet, Område Syd<br />
Planering, projektering, framtagande av 5 förstudier, 5 arbetsplaner,<br />
12 bygghandlingar samt projekteringsstöd vid byggande.<br />
<strong>Vectura</strong> har ett tiotal medarbetare som är utbildade som<br />
partnering-/processledare.<br />
att vi kan arbeta effektivare,<br />
mer ekonomiskt och med bättre<br />
kvalitet i våra projekt.<br />
– Utökad samverkan Light<br />
kan göra mer skada än nytta.<br />
Rätt använd ger modellen vinst<br />
på alla nivåer, avslutar Ann-<br />
Sofie Wänstedt.<br />
15
Alla ska åka<br />
buss i Göteborg<br />
Bussarna går före bilarna. Tågen går under jord. Cyklarna rullar<br />
över älven. Och den långväga trafiken glider förbi Göteborg.<br />
Nu drar den västsvenska infrastruktursatsningen igång. Ett hårt<br />
paket på 34 miljarder kronor där kollektivtrafiken prioriteras.<br />
teXt STIG MEITON FOtO DANIEL DAHLGREN<br />
16 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
Göteborg ska få en järnväg under staden,<br />
en ny tunnel under Göta Älv och en ny bro<br />
till Hisingen. Men det är på lite längre sikt.<br />
Just nu pågår jakten mot nollpunkten.<br />
Den 1 januari 2013 införs trängselskatten.<br />
Redan den dagen ska det märkas att kollektivtrafiken<br />
kan göra skillnad. De som<br />
idag bilpendlar ska uppfatta bussen som<br />
ett attraktivt alternativ.<br />
Bussen måste helt enkelt ta sig fram<br />
snabbare.<br />
Högt tempo<br />
Trafikverket har dragit igång ett intensivt<br />
arbete för att snabbt öka kapaciteten för<br />
kollektivtrafiken, framför allt på infartslederna.<br />
Det blir ett stort antal nya busskörfält,<br />
fler så kallade additionskörfält, nya<br />
hållplatser i direkt anslutning till trafikplatserna<br />
på infartslederna och fler pendlarparkeringar.<br />
Projekteringen startade i oktober 2010.<br />
Om 23 månader ska alla objekt vara trafikklara.<br />
För att öka tempot har Trafikverket<br />
delat upp projekten i tre geografiska<br />
paket. Till varje anlitas en projektör och en<br />
entreprenör. Det är klart uttalat att tiden är<br />
den främsta faktorn.<br />
Tätt samarbete<br />
Beställaren ställer stora krav på flexibilitet<br />
och ”prestigelöst förhållningssätt” som det<br />
står i anbudsförfrågan.<br />
– Det är snabba ryck men också ett arbetssätt<br />
som gör att vi kan hålla högt tempo.<br />
Det gör projektet väldigt spännande,<br />
säger Karin Ahlbom, uppdragsledare inom<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
Göteborgs infartsleder<br />
förbättras för att göra det<br />
enklare för bussarna att<br />
hålla upp tempot.<br />
»Det är snabba ryck och ett arbetssätt<br />
som gör att vi kan hålla högt tempo«<br />
<strong>Vectura</strong> som svarar för förstudier, arbetsplaner<br />
och bygghandlingar för det södra<br />
paketet med 14 delprojekt, framför allt nya<br />
körfält på E6/E20, väg 40 och 158.<br />
Beställare, projektör och entreprenör<br />
arbetar tätt ihop med regelbundna veckomöten.<br />
Det är entreprenörens behov som<br />
styr. Projekteringen är fokuserad på att få<br />
fram det som behövs för att så snabbt som<br />
möjligt komma in i byggskedet.<br />
– Vi jobbar hårt tillsammans för att hitta<br />
de effektiva lösningarna. Första tiden har<br />
vi lagt allt krut på att titta på vilken mark<br />
som behöver tas i anspråk, detta för att<br />
veta vilken formell hantering som vi måste<br />
genomföra, så att de frågorna inte stoppar<br />
upp arbetet i ett senare skede, berättar<br />
Karin Ahlbom.<br />
Trafikverket har också öppnat dörrarna<br />
mellan de konsulter som arbetar i de tre<br />
olika paketen. Processerna är lika, dokument<br />
ska standardiseras och projektörerna<br />
håller gemensamma möten med Trafikverkets<br />
specialister.<br />
– Det är klart uttalat att vi ska använda<br />
lösningar som redan finns. Vi får också<br />
låna kloka lösningar från varandra, förklarar<br />
Karin.<br />
Adderar körfälten<br />
De så kallade additionskörfälten som ska<br />
byggas är förlängningar av på- och avfarter<br />
så att de bildar nya yttre körfält. Den<br />
lokala trafiken som bara rör sig mellan två<br />
trafikplatser kan ligga kvar i ytterfil, vilket<br />
förbättrar trafikföringen. Det underlättar i<br />
sin tur för kollektivtrafiken.<br />
/KArIN AHLBOm, UPPDrAGSLeDAre , VectUrA<br />
VÄSTSVENSKA INFRASTRUKTURPAKETET<br />
fram till 2025 ska 34 miljarder kronor<br />
satsas på kollektivtrafik, vägar och<br />
järnvägar i och runt Göteborg. Bland<br />
annat ingår:<br />
• En kollektivtrafiksatsning som ska<br />
fördubbla resandet med kollektivtrafik.<br />
där ingår delfinansiering av<br />
nya Göta Älvbron som ska binda ihop<br />
centrala Göteborg med Hisingen och<br />
prioritera gång-, cykel- och kollektivtrafik.<br />
• Västlänken. En järnvägstunnel med<br />
stationer under centrala Göteborg<br />
som innebär att tågen inte behöver<br />
vända på Göteborgs central utan<br />
direkt kan gå vidare mot andra<br />
destinationer. Bygget kan starta 2017.<br />
• Marieholmstunneln under Göta Älv.<br />
Ska avlasta Tingstadstunneln och<br />
minska sårbarheten i älvförbindelserna.<br />
Tunneln är en fortsättning på den<br />
så kallade Partihallsförbindelsen.<br />
Västsvenska paketet består till hälften<br />
av statliga medel och knappt hälften av<br />
trängselskatt. dessutom finns en lokal<br />
och regional finansiering. Trängselskatt<br />
införs 1 januari 2013.<br />
Med hållplatser vid trafikplatserna slipper<br />
bussarna ta tidsödande vändor för att<br />
hämta upp och släppa av passagerare. Till<br />
2013 ska ett tiotal delsträckor på infartslederna<br />
få särskilda busskörfält vilket gör<br />
att bussarna kan hålla farten.<br />
Trängselskatten blir en viktig del i finansieringen<br />
av det västsvenska paketet – en<br />
piska bland många morötter.<br />
17
2,5%<br />
VÄGSÄKerHet<br />
De flesta trafikolyckor som inträffar i tätort sker i låga hastigheter och beror till största<br />
delen på att föraren är ouppmärksam. När vi kör på landsväg är den högre hastigheten<br />
tillsammans med vägens skick, dragning och konstruktion de största riskfaktorerna.<br />
teXt EWA BROBÄCK FOtO MATTON<br />
Förare på landsväg löper i genomsnitt 153<br />
procents större risk att omkomma jämfört<br />
med förare i tätort och yrkesförare är en<br />
särskilt utsatt trafikantgrupp. <strong>Vectura</strong>s<br />
teknikchef Johan Granlund berättar att<br />
satsningar på förbättrad vägsäkerhet kan<br />
minska antalet dödade med upp till 59<br />
procent, att jämföra med en minskning på<br />
RISK! – HALKA PÅ GRUND AV DÅLIG<br />
VATTENAVRINNING<br />
På en rak väg lutar båda väghalvorna cirka<br />
-2,5 procent mot diket för att regn- och<br />
smältvatten ska kunna rinna av. För att<br />
minska sidkraften i ytterkurvor bankas<br />
dessa upp åt andra hållet. I en kurva är<br />
lutningen upp till 6 procent. Vid övergång<br />
in/ut ur uppbankade ytterkurvor är ofta lutningarna<br />
både längs och tvärs vägen nära<br />
0%. Sådana ytor kan vara så horisontella<br />
att regn- och smältvatten får svårt att rinna<br />
av. På vintern blir kurvan ännu farligare.<br />
Ytterkurvor med otillräcklig vattenavrinning<br />
blir extremt isiga och hala samtidigt<br />
som resten av vägen kan vara torr och<br />
säker.<br />
6%<br />
RISK! –DEFORMERAD VÄGKANT<br />
När vägkanten är deformerad kan<br />
fordon utsättas för kraftiga knuffar i<br />
sidled. På en ishal väg kan detta utlösa<br />
sladd. Särskilt utsatta är höga, tunga<br />
och breda fordon samt bilar med<br />
dubbfria vinterdäck.<br />
15 procent för insatser för säkrare förarbeteende<br />
och 20 procent för säkrare bilar.<br />
– Till synes oförklarliga olyckor på<br />
landsväg handlar om vägen – hur den har<br />
planerats, byggts och underhållits, säger<br />
Johan Granlund. Under de gula rubrikerna<br />
nedan ser du några av de viktigaste faktorerna<br />
som hotar säkerheten på landsväg.<br />
RISK! – LÅGT OCH OJÄMT VÄGGREPP<br />
Slät asfalt ger bra grepp när vägen är<br />
torr, men dåligt när den är våt. Ofta<br />
är lappningsmassan som används på<br />
asfalterade vägar finkornig och ger en<br />
slät yta som kan bli hal när det regnar.<br />
En blank vägyta kan vara lika farlig<br />
som att köra med dåligt mönstrade<br />
däck när det regnar. Om vägytan ger<br />
olika grepp under höger och vänster<br />
däck utsätts hårt bromsande bilar för<br />
hög ”sladdkraft”.<br />
RISK! – HÖG SIDKRAFT<br />
Sidkraft uppstår vid kurvtagning och<br />
beror på hastigheten, hur tvär kurvan<br />
är samt hur mycket vägbanan lutar<br />
i sidled. Fordon med hög tyngdpunkt<br />
välter redan vid en liten bråkdel av<br />
den sidkraft som kravs för att välta<br />
en personbil. Lastbilar och bussar<br />
har lätt för att börja kränga och få<br />
sladd på grund av sidkrafter.<br />
RISK! – HÖG FÄRDVIBRATION<br />
Vägbeläggningens jämnhet har stor<br />
betydelse för hur en lastbil beter sig.<br />
Lastbilar åker i princip berg- och<br />
dalbana om vägen har sättningar och<br />
andra ojämnheter med cirka 7–30<br />
meters våglängd. Potthål, tjälskador<br />
och djupa sättningar mot broskarvar<br />
ger stötar som sliter på fordon och<br />
förare. Däcken lättar lite när fordonet<br />
vibrerar, vilket ger sämre väggrepp.<br />
Lågfrekvent skumpande (1–2 Hz) har<br />
dessutom en sövande effekt. Vibrationer<br />
är också en bidragande orsak<br />
till ohälsa bland yrkesförare och en<br />
anledning till att äldre yrkesförare<br />
tvingas söka annan försörjning.<br />
120 km/h<br />
18 18<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
FARLIGA KURVOR<br />
• Risken att råka ut för en olycka i en<br />
kurva är 2 till 4,5 gånger högre än på<br />
rak väg.<br />
• Lastbilar har den högsta olycksfrekvensen<br />
i kurvor.<br />
• Enstaka skarpa kurvor på landsväg<br />
med långa raka partier samt feldoserade<br />
kurvor skapar de farligaste<br />
situationerna.<br />
• filbyte i tvär kurva är ett av de mest<br />
olycksdrabbade körmomenten på<br />
flerfältsväg/motorväg. detta beror<br />
på att vägnormen inte »tänkt på«<br />
den extra sidkraft som filbyte kan<br />
medföra, och därför har kurvorna fått<br />
för liten lutning i sidled.<br />
»Det inträffar fem<br />
gånger fler singel-<br />
olyckor med dödlig<br />
utgång i ytterkurvor<br />
jämfört med i<br />
innerkurvor«<br />
/JOHAN GrANLUND, VectUrA<br />
OMVÄxLANDE VÄG = SÄKRARE VÄG<br />
Trötta bilförare kan ligga bakom så<br />
mycket som en tredjedel av alla olyckor.<br />
forskning som studerar interaktionen<br />
mellan föraren och miljön runt vägen<br />
visar att långvariga förutsägbara<br />
trafiksituationer gör köruppgiften för<br />
enkel, vilket leder till att föraren blir<br />
ouppmärksam och trött.<br />
Vägens utformning viktig<br />
God vägarkitektur – ordning och reda,<br />
tydlighet och harmoni – gör att vägen<br />
inte bara blir vacker, utan också säker.<br />
föraren stimuleras under färden och<br />
håller sig vaken och alert.<br />
– När man tar fram en landskapsanalys<br />
inför ett vägprojekt bidrar<br />
experter, boende och/eller andra som<br />
har kunskap om det aktuella området<br />
med sina respektive kunskaper, och<br />
kan på så sätt hjälpa till att göra vägen<br />
säker, berättar <strong>Vectura</strong>s frida Johansson<br />
som arbetar som landskapsarkitekt.<br />
i sitt examensarbete från Sveriges<br />
lantbruksuniversitet har hon undersökt<br />
landskapsanalysernas roll inför väg-<br />
projekt som hon studerat.<br />
Mc-förare dog på såphal asfalt<br />
– Vi kan inte acceptera att Trafikverket<br />
belägger vägbanor med bristfälligt material<br />
som leder till svår halka när det regnar.<br />
Det är extremt farligt för tvåhjuliga<br />
fordon. Det säger SMC som polisanmäler<br />
Trafikverket för vållande till annans död<br />
sedan en 50-årig mc-instruktör omkommit.<br />
Mannen som körde omkull på en<br />
såphal, nyasfalterad väg höll lägre hastighet<br />
än den tillåtna, men tappade ändå<br />
LASERBILAR UPPTÄCKER FAROR<br />
Vectuas bilburna mätsystem kan<br />
upptäcka olycksrisker – redan innan den<br />
första olyckan har skett.<br />
– detta är särskilt viktigt på lågtrafikerade<br />
vägar. utan laserscanning<br />
upptäcks kanske riskerna inte förrän<br />
efter flera decennier, säger <strong>Vectura</strong>s<br />
teknikchef Johan Granlund.<br />
<strong>Vectura</strong> har fyra bilburna mätsystem<br />
som laserskannar vägytans ojämnhet<br />
och skrovlighet. Bilarna mäter också<br />
vägens linjeföring samtidigt som de<br />
fotograferar vägmiljön. från mätdata<br />
beräknas exempelvis behovet av sidofriktion<br />
i kurvorna.<br />
Resultaten avslöjar bland annat:<br />
• högsta säkra kurvhastighet på grund<br />
av sidkraft<br />
• var vägens ojämnheter ger farligt<br />
hög färdvibration<br />
• var risken för vattenplaning är stor<br />
mätningarna kan alltså ”förutse”<br />
olyckor. detta är särskilt intressant på<br />
glest trafikerade vägar där olycksut-<br />
fallet är otillräckligt. utan vägytemätning<br />
är det svårt att hitta kurvor som är<br />
tiotals gånger farligare än vägen i övrigt,<br />
just på grund av de låga trafikvolymerna.<br />
kontroll över sin custommotorcykel, åkte<br />
omkull och kanade in i ett räcke och avled<br />
av skadorna. Även räddningstjänstens bil<br />
fick sladd.<br />
SMC befarar att fler vägsträckor i landet<br />
belagts med livsfarlig asfalt och anlitar nu<br />
<strong>Vectura</strong>s Johan Granlund och VTI:s friktionsexpert<br />
Mathias Hjort till att skriva<br />
expertutlåtanden till den kommande rätte-<br />
gången.<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong> 19<br />
19
Håller luften måttet?<br />
Luftkvaliteten i samhället finns tydligt reglerad<br />
i Miljöbalkens Miljökvalitetsnormer.<br />
Det betyder att det finns juridiskt bindande<br />
gränsvärden för många av de vanliga<br />
ämnen som finns i tätorter och längs vägar.<br />
Det får helt enkelt inte bli för höga halter<br />
av partiklar, kvävedioxid, koloxid och<br />
bensen i luften.<br />
Många av Sveriges kommuner använder<br />
Simair för att beräkna hur luften påverkas<br />
av bland annat trafiken.<br />
– Simair är en webbtjänst, www.luftkvalitet.se,<br />
som ger en bild av luftkvaliteten<br />
baserat på en analys av trafikdata, utsläpp<br />
och meteorologiska information, förklarar<br />
Lina Andersson på Trafikverket. Vi står<br />
Konkurrensen om spårutrymmet ökar<br />
mellan person- och godstrafik samt mellan<br />
olika operatörer. ÖstgötaTrafiken anser att<br />
deras pendeltågstrafik har kommit i kläm,<br />
då trafiken nedprioriteras till fördel för<br />
snabbtåg.<br />
I sitt examensarbete från KTH har<br />
<strong>Vectura</strong>s Frida Johansson studerat effekt-<br />
erna av detta, vilket har bidragit till att<br />
<strong>Vectura</strong> fått i uppdrag att studera hur processen<br />
kan förändras, så att lokaltågen i en<br />
framtid inte ska vara helt bortprioriterade<br />
från järnvägen.<br />
Bland annat ska <strong>Vectura</strong> ta fram förslag<br />
till trångsektorsplan för Södra Stambanan<br />
samt utifrån ett funktions- och marknadsperspektiv<br />
beskriva hur kapaciteten på<br />
Södra Stambanan bör fördelas. Uppdrags-<br />
för större delen av väg- och trafikinformationen<br />
i systemet, bland annat med hjälp<br />
av <strong>Vectura</strong>, som har resurser att göra mer<br />
komplexa trafiksimuleringar.<br />
Vägkorsningar ökar utsläppen<br />
Det handlar till exempel om att värdera<br />
hur utsläppen från trafiken förändras beroende<br />
på olika slag av vägkorsningar.<br />
– Bilarna påverkar miljön annorlunda<br />
om det är en traditionell korsning, jämfört<br />
med om det är trafiksignaler eller en cirkulationsplats,<br />
förklarar Lina.<br />
Det finns stora fördelar för de kommuner<br />
som använder Simair. Tack vare<br />
systemets tillförlitlighet minskar behovet<br />
Exjobbet som hamnade i hetluften<br />
givare är ÖstgötaTrafiken och Region-<br />
förbundet Östsam.<br />
Återkommande minuttal viktigt<br />
Undersökningen visar att avgångstider<br />
med återkommande minuttal, samt att<br />
tågen är punktliga, är mycket viktigt för<br />
resenärerna.<br />
– Detta kan ge viktiga indikationer till<br />
fortsatt planering av trafiken, speciellt i en<br />
situation då olika faktorer ställs i konflikt<br />
med varandra, berättar Frida Johansson.<br />
Nu trycks det på i riksdagen för att<br />
hejda en fortsatt negativ utveckling av<br />
lokaltrafiken. Frågan är högst aktuell och<br />
Anna Jonsson, politisk sekreterare för<br />
Miljöpartiet, har bett att få ut resultatet<br />
av studien.<br />
av lokala luftmätningar och man kan ta<br />
fram information om vilka gator som är<br />
mest kritiska ur luftkvalitetssynpunkt.<br />
SMHI, som har ansvaret för Simair, tar<br />
bland annat fram spridningsmodellerna<br />
och verifierar resultaten kontinuerligt.<br />
Väderinformationen bygger på ett genomsnittsår,<br />
men kommunerna kan själva<br />
justera trafikstatistiken i Simair med egna<br />
mätningar.<br />
– <strong>Vectura</strong> har också levererat analyser<br />
som gör att Simair fungerar som prognosverktyg,<br />
säger Lina. I dag klarar systemet<br />
att förutsäga hur luften förändras fram till<br />
år 2020.<br />
Frida Johansson, <strong>Vectura</strong><br />
20 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
Dalarna tur och retur<br />
– helst oftare<br />
Agneta Frejd, planerare på Trafikverket,<br />
Region Mitt, är uppdragsledare för en<br />
funktions- och trafikanalys för Mora, samt<br />
en idéstudie som handlar om kapaciteten på<br />
sträckan Borlänge – Mora. Den sistnämnda<br />
har <strong>Vectura</strong> genomfört under 2009 och<br />
2010. Hon berättar spontant om väninnan<br />
och hennes familj som blev stående<br />
i bilköer på en timme i Mora i samband<br />
med julhelgen. Hon redogör också för de<br />
åtgärder som dels skulle behöva göras i<br />
kommunen, såväl för järnvägs- som väg-<br />
trafiken och fortsätter med Trafikverkets<br />
planer för att komma till rätta med de<br />
kapacitetsproblem som finns utmed hela<br />
Dalabanan.<br />
Pengarna finns inte<br />
På Dalabanan färdas varje dag cirka 50 000<br />
människor, dessutom rullar dagligen mellan<br />
20 och 30 godståg på sträckan.<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
Trafiktrycket i<br />
Mora blir särskilt<br />
komplicerat under<br />
sommaren, i samband<br />
med vinterns<br />
stugbytardagar<br />
samt under Vasaloppsveckan.<br />
Dalarna är Sveriges fjärde största turismlän med fyra miljoner gästnätter på hotell, stugbyar,<br />
vandrarhem och campingplatser. I dalafjällen planeras dessutom för 25 000 – 30 000 nya<br />
bäddar. Dessa satsningar kommer att innebära ett ökat resande genom Mora som dessutom<br />
är en bytespunkt för flyg, tåg och regionala bussar till fjällen.<br />
teXt EWA BROBÄCK FOtO NOKIAN HAKKAPELIITTA OCH VASALOPPET<br />
– I vår utredning har vi kommit fram till<br />
att godstrafiken kan komma att fördubblas<br />
inom en tioårsperiod, säger <strong>Vectura</strong>s Johan<br />
Johansson, ansvarig för funktions- och<br />
trafikanalysen.<br />
Gunnar Israelsson, samhällsplanerare i<br />
Mora kommun tillägger att kommunen snarast<br />
vill bygga ett nytt regionalt resecentrum<br />
och i nästa planperiod, efter 2021, en ny<br />
trafikled norr om Mora.<br />
Problemet är pengar. Som inte finns<br />
avsatta i Trafikverkets planer, åtminstone<br />
inte ännu på många år. Ett nytt resecentrum<br />
närmare centrum får förbli en dröm. Istället<br />
planeras ett nytt resecentrum i anslutning<br />
till befintlig järnvägsstation med bland annat<br />
perrongförlängningar.<br />
Pengarna skjuter Region Dalarna och<br />
Tillväxtverket till. Det Trafikverket riktar in<br />
sig på för närvarande är enkla åtgärder på<br />
hela Dalabanan, mellan Sala och Borlänge.<br />
Där finns också medel avsatta i den nationella<br />
planen.<br />
– Vi inför exempelvis nya blocksignaler<br />
som gör att tågen kan köras tätare, plankorsningsåtgärder,<br />
enklare kurvjusteringar samt<br />
markarbeten, rapporterar Agneta Frejd.<br />
VÄSTSVENSKA INFRASTRUKTURPAKETET<br />
intresseföreningen dalabanan består av<br />
kommuner, länsstyrelser och regionala<br />
organ som ligger utmed dalabanans<br />
sträckning eller i nära anslutning till<br />
banan. för att regionen ska kunna<br />
utvecklas vill intresseföreningen<br />
få till stånd:<br />
1. Smidigare tågmöten på stationerna<br />
2. fler mötesplatser<br />
3. Rakare spår<br />
4. fler bommar och planskilda<br />
korsningar<br />
5. dubbelspår<br />
21
EXEMPEL PÅ VECTURAS ENGAGEMANG<br />
<strong>Vectura</strong> samarbetar med högskolor och universitet<br />
över hela landet, exempelvis på:<br />
• Järnvägsskolan: Veckokurser för kontakt-<br />
ledningsprojektörer i Ängelholm.<br />
• KTH Stockholm: Grundkurs för signalprojektörer.<br />
• Stockholms Tekniska Institut, STI:<br />
Grundutbildning i kontaktledningsteknik.<br />
• Jönköpings Tekniska Högskola: gästföreläsningar,<br />
fadderverksamhet och erbjudande om examens-<br />
jobb till studenter på ingenjörsutbildningar.<br />
• Bergsskolan i Filipstad: Kursprogram i<br />
markbyggnad.<br />
• VUC – Vägsektorns utbildningscentrum:<br />
Specialkurser i vägutformning och trafikteknik.<br />
• Malmö högskola: <strong>Vectura</strong> är kursansvarig för<br />
kursen Transportsystem, lokalisering och<br />
planering.<br />
Nio studenter på ingenjörsprogrammet<br />
i Borlänge tar chansen att lyssna<br />
till <strong>Vectura</strong>medarbetarna Anna-Karin<br />
Strand och Sara dahlsten när de går<br />
igenom mKB och miljöaspekterna<br />
i en planprocess.<br />
22 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
Gästföreläsningar, fadderverksamhet och erbjudanden om examensjobb.<br />
Genom att finnas med på universitet och högskolor kan <strong>Vectura</strong> bidra med<br />
specialistkunskaper. Samtidigt möter man morgondagens samhällsbyggare.<br />
teXt STIG MEITON FOtO HÅKAN OLSÉN<br />
Spetskompetens<br />
Gästföreläsare vässar intresset<br />
Framtidens <strong>Vectura</strong>medarbetare går på<br />
Bergsskolan i Filipstad. Och på KTH i<br />
Stockholm. De läser ingenjörsutbildningar<br />
på Jönköpings tekniska högskola. Några<br />
av dem sätter sig just nu in i kontaktledningssystem<br />
vid Järnvägsskolan. Flera har<br />
redan träffat specialister från <strong>Vectura</strong> under<br />
gästföreläsningar om geoteknik och MKB.<br />
Livlig diskussion<br />
Vi befinner oss i sal 331 på Högskolan<br />
Dalarna i Borlänge en kylig torsdagsmorgon<br />
i december. Anna-Karin Strand och<br />
Sara Dahlsten från <strong>Vectura</strong> har just växeldragit<br />
genom en tvåtimmars föreläsning för<br />
nio blivande byggnadsingenjörer som läser<br />
en kurs i vägplanering.<br />
Anna-Karin är miljöteknisk ingenjör<br />
och har gått igenom principerna för MKB,<br />
miljökonsekvensbeskrivning, med en rad<br />
exempel från olika projekteringsjobb.<br />
Sara som i grunden är hydrolog har gjort<br />
utvikningar kring olika miljöaspekter, visat<br />
kartor över bullerutbredning och exempel<br />
på faunapassager. Sista kvarten blir det en<br />
livlig diskussion, bland annat kring länsstyrelsens<br />
roll i miljöarbetet.<br />
– Miljön är bara ett problem om man<br />
struntar i att ta med det i planeringen,<br />
avrundar Sara.<br />
Applåder. Sedan bullret från stolarna<br />
som markerar uppbrott.<br />
– Det här är otroligt bra och mycket<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
uppskattat av studenterna, säger Karin<br />
Edvardsson som är kursansvarig lärare för<br />
anläggningskursen. Gästlärarna bidrar med<br />
ett verklighetsperspektiv och presenterar<br />
specialistkompetenser.<br />
För de blivande byggnadsingenjörerna<br />
öppnar kursen dörren mot anläggningsbranschen.<br />
Här ställer <strong>Vectura</strong> också upp<br />
med gästlärare i vägprojektering med<br />
dator och i järnvägsteknikerna – bana,<br />
el, signal och tele.<br />
Flera bidrar med kompetens<br />
Det ligger i alla konsultföretags intresse<br />
att det utbildas projektörer. Specifika<br />
kunskaper som geoteknik är efterfrågade.<br />
<strong>Vectura</strong> har under flera år samarbetat med<br />
Bergsskolan i Filipstad. <strong>Vectura</strong> medverkar<br />
i kursen Markbyggnad 1 och är kursansvarig<br />
för 7,5-poängskursen Markbyggnad 2.<br />
– När jag själv pluggade uppfattade jag<br />
först geoteknik som tråkigt. Så jag brukar<br />
inleda med en ingående presentation av<br />
skredet vid E6 i Småröd för att skapa en<br />
förståelse för ämnet. Bilderna av ett havererat<br />
landskap med jordmassor, asfaltsjok<br />
och hjälplösa bilar visar hur spännande<br />
det kan vara med bindningsegenskaper<br />
och jord-dynamik, säger Jessica Persson.<br />
– Vi är flera på kontoret som bidrar med<br />
våra olika kompetenser. Det är krävande<br />
men kul att undervisa. Jag har nytta av att<br />
jag har läst mycket ledarskap i min elit-<br />
tränarutbildning, säger Jessica.<br />
I Jönköping finns ett samarbete med<br />
Jönköpings Tekniska Högskola. Förutom<br />
gästföreläsningar deltar <strong>Vectura</strong> i en fadderverksamhet.<br />
Där är Malin Ekman en<br />
av flera som arbetar mot högskolan där<br />
hon undervisar i byggprocessen och tidiga<br />
skeden. Hon möter alla förstaårsstudenter<br />
som läser husbyggnads-, väg- och vattenteknik.<br />
Etablerat samarbete<br />
– Utmaningen är att få andra att förstå och<br />
bli engagerade. Jag märker på frågorna<br />
som kommer upp när jag har träffat rätt,<br />
när mitt intresse smittat av sig, så att säga.<br />
– Vi lär känna varandra, inte minst tack<br />
vare fadderverksamheten. Då kommer<br />
studenterna vid tre – fyra tillfällen för att<br />
ta reda på hur våra arbetsprocesser ser ut.<br />
I förlängningen blir det examensjobb och<br />
sommarjobb, berättar Malin.<br />
Trafikstyrning på järnväg är ett område<br />
där <strong>Vectura</strong> har ett särskilt intresse av att<br />
bidra till utbildningar med hög kvalitet.<br />
– Vi behöver ständigt nytt blod i branschen<br />
och inom trafikstyrning och signalteknik<br />
är vi den största aktören. Där har<br />
vi sedan många år ett etablerat samarbete<br />
med KTH i Stockholm där vi tar ett stort<br />
ansvar genom att våra duktiga konsulter är<br />
med och undervisar, säger Jan Thulin som<br />
är chef för division Järnväg.<br />
23
FORSKNINGSPROJEKT FÖR ÖKAT GÅENDE<br />
för att fler ska välja att färdas till fots<br />
oftare, och för att gående ska kunna gå<br />
säkert och tryggt året runt, genomför<br />
<strong>Vectura</strong> ett forskningsprojekt i samarbete<br />
med Luleå tekniska universitet, SLu,<br />
Trivector och Tyréns. målet är att bidra till<br />
systematiska förbättringar av förutsättningarna<br />
för gåendes förflyttningar.<br />
– Vi använder enkätstudier och samtal/<br />
vandringar för att förstå och exemplifiera<br />
hur gående väljer väg, varför vissa företeelser<br />
blir eller upplevs som hindrande<br />
eller riskfyllda – eller tvärtom – lockar till<br />
gående, säger <strong>Vectura</strong>s martin ullberg,<br />
uppdragsledare.<br />
Studien ska resultera i ett kunskapsunderlag<br />
för förbättrad transportkvalitet<br />
för gående, samt bättre råd om reglering<br />
och utformning av gågator med tillåten<br />
cykeltrafik. Råden kommer att rikta sig till<br />
svenska kommuner. Projektet finansieras<br />
inom Trafikverkets SNE-RPd Centre of<br />
Excellence – Road, Planning and design –<br />
och pågår under 2010–2012.<br />
24 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
Forskning som ger en<br />
tydligare bild av verkligheten<br />
Transportsystem är komplexa och effekterna av olika åtgärder kan vara<br />
svåra att förutsäga. Samtidigt är det mycket viktigt att våra beslutsfattare<br />
kan förutspå effekterna så att samhällsmålen – exempelvis ett hållbart<br />
transportsystem – nås, och för att åtgärderna ska ge önskat resultat.<br />
teXt EWA BROBÄCK FOtO LARS DAHLSTRÖM<br />
<strong>Vectura</strong> har i samarbete med Blekinge<br />
Tekniska Högskola (BTH) och Malmö<br />
högskola tagit initiativ till ett tvåårigt<br />
FUD-projekt*, MAGMA, som finansieras<br />
av Trafikverket. Syftet med projektet är att<br />
undersöka hur man kan få fram beslutsunderlag<br />
som speglar verkligheten på ett<br />
bättre sätt än idag genom att kombinera<br />
olika typer av simuleringsmodeller. Linda<br />
Ramstedt, som har disputerat på BTH med<br />
avhandlingen ”Transport policy analysis<br />
using multi-agent-based simulation”, är<br />
ansvarig för projektet.<br />
n Vad handlar MAGMA om?<br />
LINDA: Vi ska undersöka hur makronivåmodeller<br />
och agentbaserade simuleringsmodeller<br />
(en typ av mikronivåsimulering<br />
där individuella enheter, till exempel<br />
organisationer, simuleras) kan kombineras<br />
och komplettera varandra när man<br />
analyserar effekterna av olika typer av<br />
åtgärder i transportsystemet. Åtgärder kan<br />
till exempel vara infrastrukturinvesteringar<br />
– investeringar i hamnar, järnväg och väg –<br />
samt skatter, exempelvis kilometerskatt på<br />
tunga lastbilar.<br />
Vi hoppas att MAGMA ska kunna bidra<br />
till resultat som ger både praktisk och<br />
teoretisk nytta, till exempel genom att i<br />
konkreta scenariostudier visa hur modellerna<br />
kan samverka och hur underlaget<br />
kan se ut, samt ge ökad kunskap om möjligheterna<br />
som finns i att kombinera olika<br />
modelleringsapproacher.<br />
n Varför har <strong>Vectura</strong> och högskolorna<br />
tagit initiativ till MAGMA?<br />
LINDA: I tidigare forskningsprojekt på<br />
BTH har delar av projektgruppen jobbat<br />
med en agentbaserad modell av transportkedjor<br />
som kallas TAPAS (Transport And<br />
Production Agentbased Simulator) där vi<br />
har simulerat hur företag agerar och fattar<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong><br />
beslut i logistiska kedjor. Det handlar om<br />
att simulera de val som sker när varor<br />
ska transporteras till en kund, exempelvis<br />
val av transportslag, produktleverantör,<br />
transportväg, sändningsstorlek samt hur<br />
organisationer interagerar med varandra.<br />
Hos <strong>Vectura</strong> finns det stor kompetens<br />
om makronivåmodeller som traditionellt<br />
sett används då prognoser av godstrans-<br />
portsystemet tas fram. Makronivåmodeller<br />
fokuserar på en grövre nivå än agentbaserade<br />
simuleringsmodeller. En viktig fördel<br />
är att de kan täcka in större geografiska<br />
områden och representera alla godstransporter<br />
i exempelvis Sverige då nationell<br />
statistik ofta används.<br />
Agentbaserade modeller kan fånga hur<br />
godstransporter går till mer detaljerat och<br />
realistiskt. Nackdelen är att det är tidskrävande<br />
att samla in bra indata till modellen.<br />
Om vi kan dra nytta av det bästa från de<br />
båda metoderna, och stötta de funktioner<br />
och egenskaper som är bristfälliga, så kan<br />
det i slutändan ge bättre analysunderlag<br />
till beslutsfattarna.<br />
n Hur kan metoderna samverka?<br />
LINDA: Metoderna kan samverka på olika<br />
sätt. Ett sätt är att utbyta indata och utdata<br />
mellan modellerna. Makronivåmodeller<br />
kan ge indata till agentbaserade modeller<br />
där det är svårt och tidskrävande att samla<br />
in data, till exempel då många och långa<br />
intervjuer ska göras eller då kostnader ska<br />
sammanställas.<br />
Agentbaserade modeller kan i sin tur ge<br />
indata till makronivåmodeller från simuleringsstudier<br />
av en viss produkttyp. Ett<br />
annat sätt att använda de båda modelltyperna<br />
i samma studie är att utföra parallella<br />
simuleringsstudier där man analyserar<br />
olika aspekter av problemställningar med<br />
olika modeller.<br />
I projektet kommer vi att identifiera och<br />
utvärdera olika lösningar. Några av dessa<br />
kommer att studeras närmare i simuleringsstudier<br />
av situationer i verkligheten<br />
då vi formulerar ett scenario där de båda<br />
modellerna involveras.<br />
* FUD är en förkortning för<br />
Forskning-Utveckling<br />
-Demonstration<br />
Linda Ramstedt är en<br />
av <strong>Vectura</strong>s forskare.<br />
Linda forskar kring<br />
området intelligent<br />
logistik och är ansvarig<br />
för mAGmAprojektet.<br />
LISTAN PÅ FORSKARE HOS VECTURA<br />
Edwards, He<strong>nr</strong>ik Produktionsekonomi<br />
forsman, Jonas Sedimentologi, recenta processer<br />
Granström, Richard drift och underhåll järnväg<br />
Hellström, Peter Tågtrafikstyrning<br />
Hussien, Souad Brounderhåll och reparation<br />
Håkansson, Karsten förorenad mark, restprodukter<br />
och vattenkemi<br />
Jonsson, Erik mark- och vattenkemi<br />
Jonsson, Johan dynamiska analyser och<br />
beräkningar<br />
Kjellin, Johan Vatte<strong>nr</strong>ening i våtmarksdammar<br />
Larsson, Tobias Konstruktionsteknik- utmattningsfrågor<br />
hos nitade stålbroar<br />
mossmark, fredrik Vattenkemisk interaktion med<br />
undermarksanläggningar<br />
Newman, Emma Att vara blind på passage och<br />
perrong<br />
Ramstedt, Linda intelligent logistik<br />
Rosenkvist, Jenny Personer med funktionshinder<br />
för mobilitet och tillgänglighet<br />
Sommar, Robert Logistik & transport<br />
Sundberg, Jan ingenjörsgeologi<br />
Svensson, Helena Trafikplanering<br />
Towliat, mohsen Trafikteknik<br />
25
SmULtrONStÄLLet<br />
Njut av cykelturen!<br />
Människor har ett inbyggt motstånd mot fysisk aktivitet.<br />
Jag har passerat den tröskeln. Jag cyklar – varje dag, året<br />
runt. Det funkar och lönar sig för både hälsan och plånboken.<br />
teXt HÅKAN JOHANSSON FOtO BULLIT<br />
Fel!<br />
Inte så tydligt i plånboken. Ju mer du cyklar<br />
desto mer vill du unna dig. Det börjar<br />
med en bättre cykel. När du uppgraderat<br />
till någonting som gör det lättare att cykla<br />
fort och långt finns det oanade utvecklingsmöjligheter…<br />
Nu är det snart dags att lägga av vinterdäcken.<br />
Det är en svindlande känsla att gå<br />
från 330 dubb i varje däck till landsvägsmönstrat<br />
gummi. Undrar om en bil någonsin<br />
känner sig lika stark som jag gör då?<br />
Vårkänslor på cykelvis<br />
Ungefär samtidigt är det dags att lätta<br />
på vinterklädseln. Ansiktsmasken är det<br />
första som åker in i garderoben. När det<br />
är under tolv minus är den skön, men<br />
knappast behaglig. Dessutom är jag till<br />
förväxling lik en bankrånare när jag<br />
använder den.<br />
Överdragsbyxor, tjocka tumvantar och<br />
fodrad jacka får hänga med fram till slutet<br />
av april. Då är det dags för en genomgång<br />
av cykeln, samtidigt som vårkänslorna<br />
blommar längs dikesrenarna. På cykel blir<br />
jag väldigt medveten om just det.<br />
Varmt vatten med lite diskmedel gör<br />
cykeln som ny. Jag tar av hjulen så det är<br />
lättare att komma åt överallt. Samtidigt<br />
kollar jag bromsar, kedja, lager i hjul,<br />
vevparti och styrning.<br />
Även om vintercyklingen härdar är det<br />
på sommaren det blir en njutning att åka<br />
velociped. Ju hetare desto mer svalkar en<br />
cykeltur. Men vinden i håret hör till en<br />
annan generation cyklister. Hur många<br />
ventilationshål hjälmen än har blir det inga<br />
fladdrande lockar mer.<br />
På sitt sätt är värme svårare att hantera<br />
än kyla. Regn och värme samtidigt kan<br />
göra regnkläder till ett val mellan pest och<br />
kolera. Under regnstället blir det snabbt<br />
kokhett och svetten rinner lika intensivt<br />
som regnskuren på andra sidan Goretexen.<br />
Storhandla med Bob<br />
Det kan vara klokt att ha med sig ett extra<br />
ombyte, nedstoppat i de regntäta cykelväskorna.<br />
Samma väskor som räcker till<br />
mjölk och bröd på väg hem. För storhandling<br />
krävs det lite andra grejor. Själv<br />
har jag Bob. Han heter faktiskt så, den<br />
enhjuliga cykelkärra som lastar det mesta<br />
som behövs till hushållet.<br />
Just nu kämpar jag med att stå emot<br />
Bullitt, www.larryvsharry.com. En cykel<br />
som inte direkt är ett motionsredskap, men<br />
som har både nyttofaktor och charm.<br />
Då blir det ännu roligare att cykla, vilket<br />
hälsan vinner på.<br />
Men kanske inte plånboken…<br />
26<br />
VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>
Impuls<br />
Om jag skulle påstå att kommunikation är lösningen<br />
på världens alla problem skulle jag låta ungefär som<br />
livscoachen som säger sig finna upphovet till samtliga<br />
människors alla problem i bristande självkänsla, livscoachen som<br />
jag tenderar att haka upp mig på. Att det skulle finnas en enda<br />
orsak till alla problem är förstås lika befängt som att det skulle<br />
finnas en enda lösning.<br />
Kommunikation är naturligtvis inte lösningen på allt. Men det<br />
är heller ingen överdrift att påstå att kommunikation är en del<br />
av lösningen på det mesta, från globala logistikfrågor till de mest<br />
intima problem som en parrelation kan drabbas av. När vi har<br />
med andra att göra måste vi helt enkelt kommunicera – för att det<br />
inte ska gå på röven, som skåningarna säger.<br />
Men ibland går det faktiskt på röven hur mycket man än sitter<br />
där och tycker sig kommunicera. Som när man för sjuttiotolfte<br />
gången kommit ut från frissan med en frisyr som är allt annat<br />
än den man bad om. Eller åtminstone allt annat än den man<br />
föreställde sig.<br />
Var jag för dålig på att förklara kanske? Men hur fel kan det bli<br />
när man till och med har en bild med sig? Eller var det kanske så<br />
att frisören ansåg sig veta bättre än jag själv vad jag passar i och<br />
därför gav tusan i vad jag ville ha? Kommunikation verkar emellertid<br />
inte vara lösningen på detta problem. I varje fall inte den<br />
sortens kommunikation som ryms inom frisörsalongernas sfär.<br />
Eller tandläkaren som drar ut fel tand på sin patient, för att<br />
han inte stämde av med övrig personal och patienten själv innan<br />
han skred till verket. Sånt händer. Och patienter som opereras<br />
för fel åkommor, med mer eller mindre allvarliga hälsotillstånd<br />
som följd. Sånt händer också. Även om det inte är så ofta, tack<br />
och lov. Men en gång är ju å andra sidan tillräckligt för den som<br />
drabbas.<br />
CYKELINFRASTRUKTUR<br />
På alla nivåer ingår satsningar på cykling<br />
som ett sätt att minska miljöproblemen<br />
i städerna samtidigt som fler cyklister<br />
bidrar till minskad trängsel.<br />
i den nationella trafikplanen 2010-2021<br />
ingår flera nya cykelvägar runt om i<br />
landet. många län har valt att lägga delar<br />
av sina länspengar på utbyggnad av<br />
cykelleder. Ett av de större projekt som<br />
regeringen satsar på är Kattegattleden<br />
mellan Göteborg och Helsingborg. det<br />
är Sveriges första längre cykelturistled.<br />
färdigbyggd blir den cirka 35 mil lång och<br />
förväntas skapa 125 nya arbetstillfällen.<br />
<strong>Vectura</strong>s verksamhet omfattar ofta<br />
projekt kopplade till cykling. Cykelbanor<br />
och -broar hör dit, men också trafikräkning,<br />
vägytemätning, trafiksimulering och<br />
-analyser.<br />
VectUrUm NR 4 1 2010 <strong>2011</strong><br />
maria är en go värmländska från Skåne som tänker mycket<br />
och brett. Till vardags är hon tidningsredaktör. fritiden ägnar<br />
hon åt att skriva – igen och igen och igen – och promenera<br />
längs Öresund.<br />
SmULtrONStÄLLet<br />
Med det perspektivet är det inte svårt att räkna ut att vad som<br />
helst kan hända när riktigt stora projekt, med mängder av involverade<br />
aktörer, brister i sin kommunikation. Hela bostadsområden<br />
råkar byggas med fönster som inte går att öppna, eller med<br />
garageutfarter som vetter mot gräsmattan istället för utfarten.<br />
Inte som följd av något byggfusk, utan för att kommunikationen<br />
i något led fallerat. Ändringar och olika intressenters behov kom<br />
kanske inte fram till rätt person i tid.<br />
Sånt händer, och när det händer kostar det både tid och pengar.<br />
Beska timmar och kronor kan man förmoda… Desto roligare är<br />
det förstås att glädjas åt gemensamma framsteg som BESK-projektet,<br />
som visar att det inte längre bara är kommunikationsbranschen<br />
själv som ser värden och vinster i att kommunicera.<br />
Kommunikation är lömskt på många sätt eftersom det så ofta<br />
bygger på subjektivitet och personliga tolkningar, dessutom<br />
präglade av kulturella mönster och värderingar. Att det ibland<br />
blir fel när ett dussin olika aktörer är involverade i stora och<br />
tidskrävande projekt är inte det minsta förvånande. Det vore mer<br />
förvånande om det inte blev fel då och då.<br />
Det som däremot är en smula förvånande är att inte fler har<br />
insett vikten av att ha en fungerande kommunikation mellan alla<br />
dessa aktörer och intressenter. Men så här några decennier in i<br />
informationsåldern är det väl bara att hoppas på att fler kommer<br />
att se kommunikation som en självklar del i en arbetsprocess,<br />
snarare än ett tidsödande självändamål.<br />
Maria Strömberg<br />
CYKLA SÄKERT ÅRET RUNT UTRUSTNING VINTERTID<br />
• Bär hjälm och gärna reflexväst.<br />
• Välj navdynamo och framlykta som tänds automatiskt<br />
när det skymmer. Baklyktan kan ha batteri<br />
eller vara kopplad till dynamon i framhjulet.<br />
• däcken ska ha reflexer på sidorna eller i ekrarna.<br />
• Ringklocka och en bra pakethållare behövs också.<br />
Bromsar:<br />
det finns tre olika slag av bromsar; nav-, fälg- och<br />
skivbromsar. Pris och bromseffekt hänger ihop.<br />
dyrare cyklar har ofta skivbromsar med mycket bra<br />
prestanda. fina fälgbromsar är också överlägsna<br />
navbromsar som bara verkar på bakhjulet. Lär dig<br />
att använda både fram- och bakbroms samtidigt.<br />
Packning:<br />
undvik ryggsäck när du cyklar. Köp cykelväskor<br />
istället. Satsa på en kärra om du ska transportera<br />
mycket.<br />
• Komplettera med dubbdäck, välj inte de<br />
billigaste.<br />
• Ge cykeln en extra service. Några droppar<br />
glykol i vajrarna gör att du kan växla<br />
och bromsa även om det blir riktigt kallt.<br />
• Använd heltäckande ansiktsmask om du<br />
cyklar under -10°C.<br />
• Ta in batterilampor, de klarar kylan<br />
dåligt.<br />
Några informativa cykelsidor på nätet:<br />
www.happymtb.org<br />
www. larryvsharry.com<br />
www. svenska-cykelsallskapet.se<br />
www. cykelframjandet.se<br />
www. dcf.dk<br />
www. cykelguiden.nu<br />
www. swedishgreenways.se<br />
www. adfc.de<br />
27
<strong>Vectura</strong> Consulting AB<br />
Box 46, 171 11 Solna<br />
Besök: Svetsarvägen 24<br />
Telefon: 0771–159 159<br />
e-mail: info@vectura.se<br />
28 VectUrUm NR 1 <strong>2011</strong>