Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Glimtar</strong> <strong>från</strong><br />
<strong>150</strong> <strong>år</strong><br />
POLISEN I UPPSALA<br />
1858 - 2008
Utgivare: Staben information, Polismyndigheten i Uppsala län.<br />
Produktion och samordning: Peter Lundvik.<br />
Redaktion: Solveig Öijeberg, Christer Nordström och Magnus Hjärtström.<br />
Layout: Peter Lundvik.<br />
Foto omslagsbilder: Juan Luis Sanchez.<br />
Källor: Polisarkivet, intervjuer med nuvarande och f.d. anställda, Upsala Nya Tidning, Tidningen<br />
Upsala, Stockholmstidningen, Personaltidningen C-UPP, Svensk Polis, Polishunden,<br />
Minnesanteckningar - Med Uppsalapolisen <strong>från</strong> Stora Torget till Salagatan, <strong>Polisen</strong> i Uppsala<br />
1858-1958, 60 <strong>år</strong> med Luftfartsinspektionen och Uppsala stadsarkivs bildsamling.
Uppsalapolisen firar <strong>150</strong> <strong>år</strong><br />
I <strong>år</strong> är det <strong>150</strong> <strong>år</strong> sedan den första stadsfästa<br />
polisk<strong>år</strong>en bildades i Uppsala även om olika<br />
former av polisverksamhet funnits sedan medeltiden.<br />
Jubileumsfirandet ger möjligheter till tillbakablickar<br />
och reflektioner inför framtiden.<br />
Denna skrift är tänkt att på ett lättsamt sätt fånga<br />
det viktigaste i myndighetens historia, både när det<br />
gäller händelser och utvecklingen av det polisiära<br />
arbetet. Det finns mycket som har hänt under dessa <strong>år</strong><br />
och polisens roll i samhället har stärkts under denna tid.<br />
Trots att mycket förändrats, lever många av de grundläggande<br />
värderingarna om polisers uppträdande kvar. I instruktionen <strong>från</strong><br />
den tiden st<strong>år</strong> att polisen alltid bör uppträda på ett sådant sätt att man skapar<br />
förtroende hos allmänheten. Precis som idag var ett korrekt bemötande en<br />
viktig del i polisarbetet.<br />
År 1858 var det ca 10 000 invånare i Uppsala stad. Den nya polisk<strong>år</strong>en<br />
bestod av en kommissarie och åtta heltidsanställda konstaplar. Dessutom<br />
fanns det 16 extra poliskonstaplar med polisyrket som bisyssla. Idag omfattar<br />
polismyndigheten hela Uppsala län och vi är ca 700 anställda.<br />
<strong>Polisen</strong>s arbetsuppgifter har inte förändrats så mycket de senaste <strong>150</strong> <strong>år</strong>en.<br />
Det är misshandel, skadegörelse, inbrott och fylleri som då liksom nu är de<br />
vanligast förekommande brotten och ordningsstörningarna. Både brottslingarnas<br />
och polisens tekniska förutsättningar har dock förändrats. Som exempel<br />
kan nämnas att vi fick v<strong>år</strong> första polisbil 1949.<br />
Nu, liksom då, är en synlig och aktiv polis det viktigaste för att förebygga<br />
brott och att öka människors trygghet. Som varande polischef nr. 17 är min<br />
uppfattning att Polismyndigheten i Uppsala län är en fin myndighet med en<br />
stor framtidspotential. En myndighet med en personal som inte räds att ta sig<br />
an kommande utmaningar.<br />
Erik Steen<br />
Länspolismästare
Medeltiden<br />
Kämnärsrätten, stadens underdomstol, fungerar<br />
i viss mån som polisiär myndighet. Man har<br />
endast nattbevakning till skydd mot eldsvådor<br />
och brottslingar.<br />
1587<br />
Uppsala stads första ordningsstadga utfärdas<br />
av kung Johan III.<br />
1626<br />
Uppsala universitet f<strong>år</strong> egen jurisdiktion av<br />
Gustav II Adolf och f<strong>år</strong> domsrätt över akademiska<br />
medborgare och studentk<strong>år</strong>en. Akademin<br />
anställer en egen chef för dess vaktkarlar. Efter<br />
några <strong>år</strong> följer staden exemplet. Ordningen<br />
inom staden är inte den allra bästa och det<br />
förekommer ständiga strider mellan hantverksynglingar<br />
och studenter.<br />
1695<br />
Polisk<strong>år</strong>en best<strong>år</strong> av en stadsvaktmästare<br />
(polischef), fyra stadstjänare, v<strong>år</strong>dkarlar och<br />
drängar, sammanlagt nio man. Akademin har<br />
en lika stor uppställning. Uppsalas befolkning<br />
är ca 3 000 personer.<br />
1785<br />
Kvartersmän införs som ska se till att inga<br />
”försvarslösa eller oförsörjda bosatte sig i<br />
kvarteret”.<br />
1809<br />
En polisuppsyningsman och polisgevaldiger anställs.<br />
Fortfarande är det nio befattningshavare.<br />
1831<br />
Stadens första polisinstruktion kommer till. Staden<br />
delas in i 57 kvarter, eller polisområden. 48<br />
kvartersmän anställs där akademin svarar för<br />
19. Kvartersmännen är helt oavlönade medan<br />
vaktkarlarna är de egentliga poliserna.<br />
1842<br />
Uppsala delas in i fyra distrikt under distriktschefer<br />
där två tillhör akademin och två är<br />
borgare och rådmän.<br />
1851<br />
En polisöveruppsyningsman anställs och dag-<br />
och nattbevakning införs. Man ingriper mot<br />
tiggare, lösdrivare och lösaktiga kvinnor. Man<br />
har kontroll av stadens 28 krogar och ingenting<br />
vållar så stora problem som fylleriet.
Flera faktorer låg bakom det förslag till ny polis-<br />
och brandvaktsinrättning i Uppsala som<br />
fastställdes i augusti 1858. Bland annat hade<br />
stadens invånarantal börjat närma sig 10 000<br />
och ordningsmakten kunde därför inte längre<br />
utgöras av oavlönade medborgare. Tiden hade<br />
också sprungit förbi det dittillsvarande systemet<br />
där staden och universitetet hade varsin<br />
polis- och brandvaktsinrättning.<br />
Den förstärkning av ordningsmakten som den<br />
nybildade <strong>Polisen</strong> i Uppsala stad medförde<br />
sågs inte med blida ögon av alla. I ett flertal<br />
tidningsartiklar kom svidande kritik både på<br />
förslagsstadiet och när den nya organisationen<br />
hade trätt i kraft.<br />
I november 1856 kunde man i en av stadens<br />
tidningar läsa:. […] ”hafwa nu engång fått den<br />
manien att de skola ega en stor, dyr och grann<br />
konstapelkorps posterande och bugande i gathörnen<br />
för dem som likt och olikt inblandade<br />
sig uti enskiltas angelägenheter, som på alla<br />
sätt skulle trakasseras. Stor polis medför owillkorligen<br />
stort polistrassel och godtycke och<br />
bäggedera synes man kunna saklöst undwara<br />
[…] en sysslolös och öfwerflödig polisstyrka<br />
som för det mesta endast skulle gå och mäta<br />
v<strong>år</strong>a gator.”<br />
I oktober 1858 st<strong>år</strong> följande: ”Ett ej ringa antal<br />
poliskarlar promenera dag och natt gata upp<br />
och gata ned, men se mägta snopne och dystra<br />
ut öfver den här rådande ordning, som beröfvar<br />
dem all sysselsättning.”<br />
Med tanke på att åtta heltidsanställda ordinarie<br />
konstaplar och sexton deltidsanställda ext-<br />
ra poliskonstaplar skulle tjänstgöra inom ett<br />
område som i princip begränsades av Skolgatan<br />
i norr, Kungsgatan i öster, Bäverns gränd/<br />
Munkgatan i söder och Botaniska trädg<strong>år</strong>den<br />
– Observatorieparken i väster, så är det inte så<br />
konstigt att bemanningen kunde ses som tilltagen<br />
i överkant.<br />
Uppsalaborna vande sig dock ganska snabbt<br />
vid sin Polis, de kritiska rösterna i tidningarna<br />
tystnade och den polisiära vardagen kunde<br />
mera ostört finna sina former.<br />
1858<br />
Ett kungabrev föreskriver att poliscorpsen i Uppsala<br />
ska ombesörja såväl dag- som nattpatrullering.<br />
Den första stadfästa polisk<strong>år</strong>en bildas med<br />
en kommissarie och åtta konstaplar. Dessutom<br />
anställs 16 extra konstaplar med polisyrket som<br />
bisyssla. Uppsala polisk<strong>år</strong> har bildats.
§ 12 ”I öfrigt skall patrullerande konstapel öfvervaka:<br />
• att oljud eller annat oskick, hvarigenom allmänna ordningen störes, såsom att<br />
skrika, ropa, högljudt svärja, kasta sten eller snöboll, aflossa skott med pilbåge<br />
eller s.k. smällare öfva spel, såsom att slå kronvägg eller singla med mera dylikt<br />
varder å gator och allmänna platser förhindrat;<br />
• att ingen far öfverdådigt fram å väg, gata eller torg eller å sådana platser kör<br />
eller rider ovarsamt eller vid vändningar i gathörn eller vid färd emellan<br />
g<strong>år</strong>d och gata kör eller rider annorledes än med stor varsamhet;<br />
• att på och vid gator och andra allmänna platser icke något, som<br />
s<strong>år</strong>ar sedlighet eller anständighet, eger rum;<br />
• att kälkbacksåkning ej eger rum å andra än<br />
härför anvisade platser”<br />
3 § ”Polisman bör<br />
alltid ihogkomma att,<br />
därest han på ett humant,<br />
men tillika bestämdt och värdigt<br />
sätt fullgör sina tjensteåligganden<br />
samt sålunda tillvinner sig<br />
allmänhetens välvilja och förtroende,<br />
han härutinnan eger ett<br />
godt stöd och ett nästan nödvändigt<br />
vilkor för möjligheten<br />
att med framgång verka i<br />
sitt kall.”<br />
§ 8 ”Under patrullering<br />
är det konstapel<br />
ovilkorligen förbjudet: att röka<br />
tobak, bära käpp eller paraply; att<br />
hålla händerna i byxfickorna eller<br />
rockens bakfickor; och att sätta sig<br />
eller lägga sig att hvila; att ingå å<br />
värdshus eller utskänkningslägenhet,<br />
derest det ej sker i tjensteärenden;<br />
att vid trängsel<br />
begagna trottoar.”<br />
1875<br />
Instruktion för polispersonalen I Uppsala<br />
Den tidigast kända instruktionen för hur en polis<br />
i Uppsala ska uppträda utfärdas 1875. En del i<br />
paragraferna kan vi känna igen oss i, annat verkar<br />
mycket avlägset.<br />
”Plåtslagaren Axel Fred. Edv. Sundberg <strong>från</strong> Stockholm hade<br />
den 30/8 inne på ölförsäljningsstället inom No 8 Klostergatan<br />
lockat arbetskarlen Gustaf Wallin att ur en butelj förtära<br />
koncentrerad svafvelsyra deraf Wallin skadats, och blev<br />
Sundberg i dag af Stadsfiskalen till cellfängelset införpassad.”
Den 16 mars 1884:<br />
”Negerrinnan Miss Katy Jansson som jemte en<br />
annan qvinsperson af samma rase hyr butik i<br />
g<strong>år</strong>den no 20 Waksalagatan för att der mot biljett<br />
låta sig förevisas har i g<strong>år</strong> afton under förevisningstiden<br />
under det att flera personer varit inne<br />
derstädes uppfört sig på ett högst opassande<br />
sätt derigenom att de högljudt utfarit i otidigheter<br />
såväl mot deras biljettförsäljare som ock mot<br />
Tapetseraren C. A. Bross, af vilken de för tillfället<br />
hyrt butiken och hvilken förehöll dem deras<br />
opassande uppträdande och att de dessutom<br />
begick en skamlig osnygghet på golfvet i butiken<br />
derstädes.”<br />
Ytterligare polismän anställs 1875 och nu best<strong>år</strong> k<strong>år</strong>en av en<br />
kommissarie, tre överkonstaplar, tio poliskonstaplar och tio<br />
extra konstaplar. Kommissarien tjänar 3000 riksdaler per <strong>år</strong>,<br />
överkonstapeln 850 och poliskonstapeln 750 riksdaler.<br />
Instruktionen stadgar också att man vid vaktkontoret ska<br />
föra en rapportbok över:<br />
”a) alla af polispersonalen anmälda förbrytelser och förseelser<br />
med fullständigt upptagande af den tilltalades yrke, för- och tillnamn<br />
samt bostad, brottets eller förseelsens beskaffenhet jemte<br />
den bevisning, som var att tillgå; b) enskilde personers angifvelser<br />
angående sådana mål och ärenden, med hvilka det tillkommer<br />
polisen att taga befattning; c) inom staden i öfrigt inträffade<br />
förhållanden, hvilka äro af beskaffenhet att de böra till<br />
Polismästaren rapporteras.”<br />
I rapportboken (som med tiden blev närmare 300 böcker!)<br />
antecknas såväl stort som smått, ibland påfallande<br />
smått. I nedanstående och kommande rödfärgade<br />
citat återges ett antal utdrag <strong>från</strong> de första<br />
50 <strong>år</strong>ens noteringar.<br />
1878<br />
”Ingenting annat passerat än att<br />
fattighjonet ’Calle’ <strong>från</strong> Läby anträffats<br />
kringdrifvande i staden.”
1879<br />
Polismästare Nils<br />
Edvard Axelsson<br />
Raab tillträder sin<br />
befattning.<br />
Denne stadens utan jämförelse mest kände polismästare<br />
föddes 1841 i småländska Vissefjärda,<br />
blev polismästare 1879 och avled 1901 på sin post.<br />
Edward Raabs ryktbarhet – även långt utanför Uppsala<br />
- bygger dock inte på polisiära gärningar utan<br />
på hans tankevurpor och språkliga kullerbyttor. Dessa<br />
tillsammans med hans övriga framtoning gör honom till en<br />
mycket sannolik förebild för poliskonstapeln Paulus Bergström<br />
i Grönköping.<br />
Mycket av det som han sägs ha varit upphovsman till är uppen-<br />
bart tillrättalagt av andra, men han har författat skrivelser<br />
som visar att det ofta inte behövdes någon särskilt omfattande<br />
bearbetning för att resultatet skulle nå oanade höjder.<br />
Vi ser några exempel på detta på nästa sida.<br />
1881<br />
”Telegrafisten Hamberg boende n:o<br />
16 Klostergatan, anmäler att deras<br />
tjenstepiga Augusta ofta springer<br />
ute om qvällarna och anhåller<br />
derföre att om hon träffas af någon<br />
polis, tages och hemföres.”<br />
1887<br />
Man tillsätter två detektivkonstaplar som ska<br />
”spana efter förbrytare, övervaka ordningen<br />
på utskänknings- och andra allmänna ställen,<br />
samt öva uppsigt å för brott straffade och<br />
misstänkta personer jämte prostituerade kvinnor”.<br />
De har en <strong>år</strong>slön på 1 200 riksdaler vilket<br />
är 200 mer än vad överkonstaplarna har.
- ”Vackra Hulda” i Gummessons<br />
Cigarrbod var<br />
för studenterna en av sevärdheterna<br />
i Uppsala, och det<br />
uppstod då och då en del oreda när<br />
de samlades där kring stängningsdags.<br />
Boden var därför på polismästarens order under<br />
en period stängd, och när den skulle öppnas igen förespråkade<br />
Raab följande: ”Vi skola, bäste herr Gummesson, för att undvika<br />
den naturligtvis väntade och för eder affär synnerligen gynnsamma<br />
starka rusningen, komma överens om att hålla stängt den första dagen<br />
cigarraffären åter skall öppna.”<br />
- I ett gatureglemente stadgades: ”När ny snö fallit skall genast den<br />
gamla undanskaffas.”<br />
- Vid en brottsplatsundersökning fastslogs att ”Av hålets i staketet<br />
storlek synes framgå att endast en person varit gärningsmannen.”<br />
- Hur följande order ska kunna efterlevas är fortfarande höljt i dunkel:<br />
”Anonyma brev skola oöppnade returneras till avsändaren.”<br />
På bilden ser vi polismästare Raab inspektera ordningen utanför<br />
Domkyrkan vid firandet av 300-<strong>år</strong>sminnet av Upsalamöte 1593.<br />
1888<br />
”Doctor L. Dintler boende Drottninggatan<br />
n:o 12 har i dag till konstapeln<br />
n:o 39 Wahlund anmält att åtskilliga<br />
hus på Luthagen äro onumrerade<br />
deribland 25 och 27 på Sturegatan<br />
samt 27 och 29 å Sysslomansgatan.”<br />
1890<br />
”[…] Engström tros ej skola återkomma till staden vidare.<br />
Han lärer i sitt enskilda lif hafva varit mycket oordentlig.”<br />
Red:s anm: En from förhoppning och en koncentrerad<br />
levnadsbeskrivning efter att man i det rum som Engström<br />
(med förnamnet Albert och sedermera berömd humorist och<br />
konstnär) lämnat hade funnit bl.a. en stulen skvallerspegel.
1892<br />
”Gamla torget befanns idag vara<br />
gräsbeväxt. Anmäldt af NR 7<br />
Sandberg. Borttages samma<br />
dag, säger Sandberg senare.”<br />
1898<br />
”Fröding, Gustaf, författaren boende Dragarbrunnsgatan No 51 anmäles för<br />
det han den 26 dennes kl. 6.30 em. å Nybron då konstapeln No 13 Winberg civilklädd<br />
derstädes kommit gående i sällskap med sin hustru hade Fröding gått<br />
fram emot fru Winberg och på ett i hög grad brutalt och oförskämt sätt tilltalat<br />
henne samt framställt begäran om att få ’lägra’ henne hvarför fru Winberg blef<br />
mycket rädd och äfven illamående. Fröding aflägsnade sig strax därefter.”
”<br />
Andersson, Engla Gustafva, ogift boende Dragarbrunnsgatan N:r 13 har anmält att hon den<br />
23 sistl. Maj månad då hon kommit åkande på velociped å allmänna landsvägen, som leder<br />
<strong>från</strong> Munkgatan förbi Akademiska sjukhuset fram mot sandgropen kommit midtför vägen som<br />
leder förbi Sjukhusets vaktstuga blifvit öfver och omkull körd af Guldsmedsarbetaren Knut Eklöf<br />
boende Kungängsgatan N:r 36 hvilken kommit åkande sistnämnda väg med en förfärlig fart utan<br />
att gifva signal och utan gifva akt på ogifta Anderssons upprepade signaler hvarpå han åkte<br />
rakt på hennes maskin med den påföljd att hon föll af maskinen och skadade sig ganska illa<br />
i ena sidan och i ryggen. Maskinen blef fullständigt ramponerad ramen hopklämd styrstången<br />
bruten m.m. Den maskin som ogifta Andersson för tillfälle åkte var hyrd af<br />
firma Nyman Svartbäcksgatan N:r 8 hvilka hava begärt 18 kronor i ersättning<br />
för den skada som tillfogats maskinen. Eklöf har vid anfordran<br />
vägrat att ersätta skadan.<br />
1900<br />
Sekelskiftescykeldrulleri<br />
Denna detaljerade rapport<br />
antecknas i rapportboken<br />
den 14 juni 1900.<br />
Vid sekelskiftet har poliserna dålig lön och deras sociala<br />
ställningen är inte mycket att skryta med. K<strong>år</strong>en<br />
best<strong>år</strong> av en poliskommissarie, tre överkonstaplar,<br />
två inspektionskonstaplar, 28 poliskonstaplar och 18<br />
extra poliskonstaplar.
1912<br />
I dag kl. 7.38 em. inträffade en olyckshändelse å Kongl.<br />
Upplands Artilleriregementes exercisplats. I det studeranden<br />
Tord Ångström skriven i Uppsala, hvilken å förutnämnde plats<br />
hade uppvisning i flygning. Råkade strax efter en uppstigning<br />
kl. 7.37 em. jemte sin maskin falla mot marken <strong>från</strong> en höjd<br />
af omkring 40-50 met. Ångström ådrog sig i fallet skador på<br />
olika delar af kroppen såsom flera skrubbs<strong>år</strong> i ansiktet och å<br />
vänstra benet, så att han i en anskaffad automobil <strong>från</strong> åkaren<br />
Åkerlund af Detektivöfverkonstapel Danielsson måste forslas<br />
till Akademiska sjukhusets kirurgiska afdelning, där han<br />
mottogs af Dokt. von Holst, hvilken förklarade att Ångström<br />
måste stanna därstädes.<br />
1917<br />
Luftburen notering i rapportböckerna<br />
Tord Ångström kräver ”För polisens uppmärksamhet när han den<br />
att få full pension som<br />
12 augusti 1912 f<strong>år</strong> problem med vingarna. Tord är flygutbil- polis fordras 30 tjänste<strong>år</strong>.<br />
dad hos Louis Blériot (den förste som tog sig över engelska Pensionsåldern är 55 <strong>år</strong>.<br />
kanalen med flygplan) i Paris och blir sedermera chef för<br />
luftfartsinspektionen.
1919<br />
”Ett synnerligen groft nidingsdåd förövades på tisdagkvällen mot persontåget n:r 117<br />
<strong>från</strong> Stockholm till Upsala. Då tåget som avgick <strong>från</strong> centralen kl. 9,32 passerade<br />
ingångsväxeln till Norrvikens station iakttogs av lokpersonalen en kraftig stöt som<br />
skakade hela loket och som kom en av lokets lyktor att kastas av och krossas. Man<br />
stoppade omedelbart tåget och undersökte saken varvid man hittade ett par grova<br />
järnspett underbäddade med makadam som med infernalisk beräkning blivit placerade<br />
i sp<strong>år</strong>korsningen för att få tåget att ursp<strong>år</strong>a. |...| ortens polismyndigheter som<br />
ingångsatt energiska spaningar ha i g<strong>år</strong> afton fått vissa sp<strong>år</strong> att följa. Man antar att<br />
det är plundringsnotiserna <strong>från</strong> Vigerslev som värkat inspirerande.” UNT 5/11 1919<br />
År 1919 har polisstyrkan vuxit<br />
till 51 man med en särskild kriminalavdelning<br />
på fyra man och<br />
en ordningsavdelning på 46 man.<br />
Det första kvinnliga skrivbiträdet<br />
anställs. En överkonstapel<br />
tjänar 3 300 kronor per <strong>år</strong><br />
och en poliskonstapel<br />
2 500 kronor.<br />
1930<br />
<strong>Polisen</strong> växer...<br />
...och polisman<br />
Dahlberg mitt i<br />
gatan st<strong>år</strong>.
1938<br />
En polisstation mitt i<br />
händelsernas centrum<br />
Tre glada konstaplar utanför<br />
polisstationen på Stora torget.<br />
Gösta Göteby, Erik Brunnqvist<br />
och Nils Åkhagen.<br />
1939<br />
”En kriminalkonstapel biter i april 1939 sin antagonist så kraftigt i<br />
näsan att den håller på att följa med i munsbettet. Allt sker vid en<br />
brottningsmatch i en port nära polisstationen. Matchen utkämpas efter<br />
en tämligen fuktig fest och konstapeln, som varit avstängd för liknande<br />
tidigare, hävdar att han företog sin underliga handling i självförsvar.”<br />
Stockholmstidningen och UNT 6/4 1939
1941<br />
”Fyra tattare i våldsamt slagsmål. Bröderna hade kommit till Upsala för<br />
att göra hästaffärer. Det gjordes väl också en och annan affär, ty under<br />
den följande pilsnerronden kom man ihop sig om affärerna. |...| Något<br />
anhållande blev det icke nu, men när sällskapet samlades på nytt på<br />
g<strong>år</strong>den Kungsängsgatan 31 brakade det lös på allvar. Man slogs med<br />
knytnävarna, och blodet rann, men så småningom kallades polisen till<br />
platsen och då avblåstes striden och färden ställdes till polisstationen.<br />
Där ämnade bröderna fortsätta slagsmålet.” Tidningen Upsala 6/8 1941<br />
Lokaliteterna var inrymda i rådhuset<br />
med ordningspolisen längst<br />
in i nordöstra hörnet av Stora torget<br />
på nedre botten. Förutom ett antal<br />
fyllericeller mot rådhusg<strong>år</strong>den<br />
fanns det ett yttre rum med massiva<br />
träbänkar efter väggarna. Där<br />
satt den polispersonal som hade<br />
inre tjänst. Det fanns också ett<br />
rum för överkonstapeln. Allmänheten<br />
avskiljdes med<br />
hjälp av en disk.<br />
1944<br />
Under <strong>år</strong>et ansöker 52<br />
Uppsalabor om pass. Pass-<br />
ansökningar utreds av<br />
kriminalavdelningen precis<br />
som bl.a. nykterhetsintyg för<br />
körkort, efterspaning av värnpliktiga,<br />
utskänkningstillstånd<br />
och lösdriveri.
V<strong>år</strong>firandet i Uppsala präglades varken av den väntade fredsyra eller den<br />
v<strong>år</strong>sol, man hade hoppats på. Uppsalapolisen, välkänd sedan sekler för det<br />
förnuftiga sätt, på vilket det brukat behandla v<strong>år</strong>glada ungdomar, visade<br />
inte heller den smidighet och sans, som man hade kunnat vänta sig.<br />
|...| Det var meningen att man skulle hålla till i Odinslund, men samlades<br />
istället i en kompakt massa kring Carolinabacken. |...| När så studenterna<br />
skulle dra sig ned för Carolinabacken till staden, hade polisen bildat kedja<br />
vid Nedre Slottsgatan, där Drottninggatan börjar. Studentmassan trängde<br />
på och poliserna drog blankt på order av polismästare Eriksson. Det var<br />
då, det tråkiga inträffade, att en student blev sabelhuggen, så att han fick<br />
plåstras om på Akademiska sjukhuset.<br />
1945<br />
Sabelhugg stoppar ej stormande studenter<br />
<strong>Polisen</strong> gör chock på Valborg. I Uppsala möter<br />
studenterna v<strong>år</strong>en på Drottninggatan. Det var<br />
förbjudet detta <strong>år</strong> och polisen drog blankt. En<br />
student f<strong>år</strong> föras till sjukhus och flera andra f<strong>år</strong><br />
blessyrer. Stockholmstidningen rapporterar.<br />
1948<br />
Ett nytt tjänstereglemente för polisen träder i kraft<br />
den 1 januari 1948. Detta innebär bl.a. att: 1) polisen<br />
f<strong>år</strong> samtala med allmänheten. 2) småförseelser inte<br />
behöver rapporteras. 3) polisen skall förebygga brott<br />
genom upplysning. 4) beväpningen skall reduceras till<br />
en väl dold batong 5) polisen skall aktivt intressera sig<br />
för folkrörelserna och bryta sin isolering.
Polisverket i Uppsala<br />
har nu efter många om<br />
och men fått sin radioanläggning.<br />
Ärendet har genom mellankommande<br />
hinder dragit långt ut på tiden, men sedan<br />
några dagar är två radiobilar i bruk, appa-<br />
raturen och masten är monterade på slottet,<br />
och centralanläggningen inne på polisstationen<br />
fungerar fint.<br />
|...| Från centralanläggningen på polisstationen<br />
har man redan haft förbindelse per<br />
radio med andra polisk<strong>år</strong>er såsom Stockholms,<br />
Västerås och Eskiltunas. Det säger sig självt att<br />
detta arrangemang ger polisen förbättrade möjligheter<br />
i spaningstjänsten. Sin största användning f<strong>år</strong><br />
radiobilarna givetvis för patrulleringen inom staden. I<br />
ytterområdena har tidigare bevakning och patrullering<br />
inte kunnat ske effektivt, eftersom staden sträcker sig<br />
<strong>från</strong> Flottsund i söder och Gamla Upsala i norr. Med<br />
bilar kan man göra ett par svep varje natt och om<br />
allmänheten per telefon <strong>från</strong> ytterområdena anmäler<br />
ett förhållande, som fordrar polisingripande, kan en radiopatrull,<br />
som befinner sig i närheten, mycket snabbt<br />
vara på platsen.<br />
1949<br />
”Denna platsannons kan läsas i UNT:<br />
Uppsalapolisens radiobilar nu i bruk<br />
Kommissarie Herman Käll vid ratt och mikrofon avger en<br />
rapport till kommissarie Josefsson och konstapel Näslund<br />
vid centralanläggningen på polisstationen. Så här<br />
beskriver UNT denna tekniska nyhet den 26 nov. 1948.<br />
Kvinnliga. En befattning såsom extra skrivbiträde<br />
i 5:te lönegr. (månadslön inkl. rt 342:72)<br />
vid Polisverket i Upsala är till ansökan ledig.<br />
Sökanden bör hava avlagt realexamen samt<br />
äga mycket god färdighet i maskinskrivning.<br />
Kunnighet i stenografi ger företräde.
1952<br />
Alltiallo med de rätta takterna<br />
Det är vinter och iskallt ute. Sjukv<strong>år</strong>dsbiträdet<br />
Dagmar Thorén har precis lyckats<br />
ta blodprov på en stökig brottsling. De<br />
närvarande poliserna blir imponerade.<br />
”<br />
1958<br />
”Du har de där rätta takterna, du skulle<br />
jobba nere hos oss”. ”Ja fixa ett jobb<br />
då” sa jag.<br />
Och jag fick börja 10 mars 1952 på poliskommissariens<br />
expedition. Min första<br />
arbetsuppgift innebar att jag skulle ge<br />
lön till de cirka 40 polismännen. Då skulle<br />
de komma upp och skriva under en lista och<br />
kvittera ut sina pengar den 15:e och den sista.<br />
Sen skulle jag hjälpa poliskommissarien med att ha<br />
hand om cykelkassan. Den innehöll cykelnummer som<br />
varje person som hade en cykel var tvungen att köpa.<br />
Först skrev jag ned deras namn och deras adress och<br />
sen fick de ett nummer, och en sån registreringsskylt<br />
kostade 2:25.<br />
När det gällde tillstånd, så hade poliskommissarien hand<br />
om det. Till exempel vid sista april så var det bara vissa<br />
personer som fick stå uppe vid Gunillaklockan. Det skulle<br />
skrivas särskilda passerkort för de personer som fick<br />
ställa sig där. Det var cirka 300 stycken varje <strong>år</strong> som fick<br />
detta.<br />
När det kom nya poliser till oss fick de alla komma och<br />
träffa mig. Jag hälsade dem välkomna och sa att om<br />
jag kunde hjälpa dem med något så skulle de tala om<br />
det. Och för det mesta var det ju faktiskt lägenheter och<br />
praktiska frågor.<br />
<strong>Polisen</strong> i Uppsala firar 100 <strong>år</strong> med buller och bång. Den kommunala<br />
polisk<strong>år</strong>en best<strong>år</strong> nu av ca 100 befattningshavare, en<br />
statspolisavdelning och 20 civilanställda. Förutom fotpatrullering<br />
finns en ”motoriserad grupp”. Radion har gjort intåg och blir ett<br />
viktigt hjälpmedel. De första kvinnliga poliserna finns i tjänst.
Vi patrullerar tillsammans med äldre<br />
kollegor och vi som är yngst kallas<br />
”rävar”. Patrullering sker så man g<strong>år</strong><br />
i tre timmar och vilar en timme och<br />
g<strong>år</strong> i tre och vilar en. Då på vilotimmen<br />
skall man sköta receptionen<br />
och även ha matuppehållet. På natten<br />
g<strong>år</strong> vi dubbelpatrull två timmar och<br />
vilar i två osv.<br />
Beväpningen på dagtid är sabel och på<br />
natten byts den mot en Walterpistol 6,5<br />
mm. Någon radio finns inte och vill stationen ha<br />
kontakt med patrull som ”bladade”, så kan de blinka<br />
på brandskåpen. Var man än var i centrum kan en<br />
lampa ses. När det blinkar tar man fram brandsskåpsnyckeln<br />
och öppnar skåpet och ringer in och<br />
frågar vad som gäller.<br />
När man börjar ett pass skall man vara klädd och<br />
i ordning och då börjar man med samling hos ÖK,<br />
överkonstapeln, för att utsättas i olika delar av<br />
staden. ÖK kan göra inspektioner och då är det<br />
lugnast att vara på plats i sitt område. Efter varje<br />
pass så ska man lämna av och detta sker hos ÖK<br />
och man f<strong>år</strong> inte komma in före passets sluttid och<br />
gör man det åker man ut igen och f<strong>år</strong> vänta.<br />
1962<br />
1964<br />
Fotpatrullering ”Efter flera utredningar fattar riksdagen beslut om förstat-<br />
Lars Waldrén, nybliven polis, berättar om ligande av polisen. Den 1 juli 1964 bildas det centrala för-<br />
hur det är att patrullera i Uppsala 1962. På valtningsorganet Rikspolisstyrelsen, RPS, under ledning av<br />
bilden ser du konstapel John Alfzon ringa Carl G. Persson. Den 1 januari 1965 träder hela förstatligan-<br />
in <strong>från</strong> ett tidstypiskt brandskåp.<br />
det i kraft och landet delas in i 119 polisdistrikt.
1965 1966<br />
Tekniska gruppen bildas<br />
Uppsala satsar på kriminalteknik när den tekniska<br />
gruppen bildas 1965. Värdet av teknisk<br />
bevisning i alla brottsmål blir alltmer påtaglig i<br />
takt med att brotten blir mer sv<strong>år</strong>utredda. Den<br />
nya gruppen jobbar med ny fotoutrustning, laboratorieutrustning,<br />
väskor med sp<strong>år</strong>säkrings-<br />
material och bandspelare. Saker som kanske<br />
är en självklarhet på 2000-talet men<br />
en lyx för poliser med rötter i den<br />
kommunala eran.<br />
På eftersommaren 1966 lånade Uppsalapolisen in sex bärbara radioapparater<br />
<strong>från</strong> Rikspolisstyrelsen för att öka sambandet mellan poliserna som kontrollerar<br />
genomfartstrafik och rödljuskörning på Kungsgatan. På lilla bilden ses<br />
inspektionskonstapel Sten Sterning med en av apparaterna. Bussen i fonden<br />
befinner sig på Vaksalagatan vid korsningen mot Kungsgatan. Det stora huset<br />
bakom bussen finns fortfarande kvar. Övriga hus har ersatts av nya.
1967<br />
Dagen H<br />
Vi har hamnat på den folk- och fordonstomma<br />
Kungsgatan tidig morgon den 3 september 1967. Om<br />
en stund ska trafiken släppas på, men då till höger.<br />
Klockan<br />
1 natten till söndagen<br />
den 3 september<br />
1967 införs totalstopp i trafiken.<br />
Det är dags för Högertrafikomläggning.<br />
Stoppet varar till kl 5 och under<br />
tiden sker förberedelser och avtäckning<br />
av nya skyltar. På söndagen g<strong>år</strong> Uppsalaborna<br />
man ur huse för att uppleva ”Dagen<br />
H”. Det gäller att vara med redan <strong>från</strong> början<br />
och det är nästan karnevalsstämning.<br />
Många gator blir helt igenkorkade och polisen<br />
f<strong>år</strong> hjälp av militär för trafikövervakning<br />
och dirigering. Cirka 200 man är<br />
utkommenderade och allt g<strong>år</strong> över<br />
förväntan utan någon olycka<br />
rapporterad dag 1.
1969<br />
Vad driver en kriminalutredare att<br />
fortsätta i sin tunga vardag?<br />
Ella Andersson, familjevåldsutredare,<br />
beskriver situationen.<br />
”<br />
1970<br />
Många gånger har jag tyckt att det inte är klokt vad jag<br />
håller på med, baksidan av samhället. Man ser saker<br />
som man inte vill se. Nä! Nu orkar jag inte mer, nu vill<br />
jag inte vara med längre. Och så bestämde man sig<br />
för att göra något annat.<br />
Så hände det plötsligt när man kom till jobbet en<br />
dag. Det sitter en människa där, som är helt knäckt.<br />
Och så börjar man och är plötsligt inne i det där och<br />
ser hur den där människan m<strong>år</strong> bra av att jag pratar<br />
med henne. Och man tycker att man kan hjälpa<br />
henne en bit påväg. Tycker att det i alla fall finns en<br />
mening med det jag gör.<br />
Det finns många människor som jag ser har växt framför<br />
mig, därför att jag har lyckats hitta koden att öppna<br />
dom. Jag tror att detta är något som vem som helst kunde<br />
ha gjort om man bara hade lyssnat och tagit sig an. Inte haft<br />
så bråttom utan låtit människan få ta den tid det tar att våga<br />
berätta.<br />
Och en del människor har ju stannat kvar. Jag minns en person<br />
som var mycket intressant, vid en stor utredning. Hon skriver<br />
varje <strong>år</strong> till mig fortfarande. Det var flera <strong>år</strong> innan jag slutade<br />
som vi hade ett nära samarbete. Jag vet ju vad den utredningen<br />
betydde för henne.<br />
Natten till den 5 april mejar en galning, beväpnad med kulsprutepistol,<br />
ned fem ungdomar utanför restaurang Profeten på Sysslomansgatan.<br />
Kulhål och splittrade fönster runt gatan markerar den 26-<strong>år</strong>ige juris studerandens<br />
flyktväg. Han ska ha skrikit: ”Revolutionen är här, vad väljer<br />
ni, höger eller vänster? Svara innan jag räknat till tre, annars skjuter jag”
”<br />
Distriktet förlorar personal som väl behövs. Inte heller räknar<br />
man med att den polis som kommenderats till tjänstgöring utom<br />
distriktet tar igen övertiden av ordinarie tjänstgöringstid. Vad som<br />
är ännu allvarligare är att man bortser <strong>från</strong> den enskilde polismannens<br />
förlust av en fritid som han enligt arbetstidslagen har<br />
anledning att räkna med. Det är kanske förlusten av en midsommar<br />
som han, hustru och barn med glädje sett fram emot. En<br />
midsommarledighet han väntat på i sex <strong>år</strong>. Men han skall<br />
väl trösta sig med att om sex <strong>år</strong> infaller det åter<br />
en tjänstefri midsommar.<br />
Alarmerande personalbrist<br />
I en intervju med UNT g<strong>år</strong> Uppsalas polismästare Nils Åkhagen den 4<br />
augusti 1970 till attack mot Rikspolisstyrelsen. Han menar att deras sätt<br />
att komma till rätta med personalbristen kan jämföras med Potemkins<br />
berömda kulisser. Rikspolisstyrelsen förespråkar att polispersonal med<br />
kort varsel kan sändas vart som helst i landet.
V<strong>år</strong>a expeditioner var<br />
placerade nära de centrala delarna<br />
av respektive område. Vi cyklade oftast ut till v<strong>år</strong>a<br />
områden eller åkte stadsbuss och på det viset hjälpte vi till<br />
med ordningshållningen också under resans gång. Vi satsade<br />
mycket på skolorna inom v<strong>år</strong>a områden och undervisade i lag,<br />
rätt och trafik. Detta var ett effektivt sätt att få kontakt med barnen<br />
och genom dem få så att säga kontakten med de vuxna gratis.<br />
Många barn saknade vuxenkontakter och ibland blev kvarterspolisen<br />
den enda riktiga kontakten med vuxenvärlden. Vi hade bra koll på<br />
brottsligheten i v<strong>år</strong>t område och ofta kunde vi, tack vare v<strong>år</strong> personkännedom,<br />
meddela namn på misstänkta gärningsmän till krim.<br />
1973<br />
Den förste kvarterspolisen<br />
Den 1 juli 1973 f<strong>år</strong> områdena Salabacke-Årsta, Gränby-Kvarngärdet, Valsätra-<br />
Gottsunda och Knivsta kvarterspoliser. De första i sitt slag i Uppsala. ”Inget<br />
riktigt polisjobb” och ”sandlådekonsulenter” menar kritikerna men Urban Jonasson<br />
i Salabacke-Årsta känner sig som en pionjär.
Som ung, grön och kvinnlig polis kom jag<br />
till Uppsala på 70-talet för att göra min<br />
alterneringstjänstgöring (två <strong>år</strong>s praktik).<br />
Det var mycket spännande. På polisskolan<br />
i Ulriksdal hade vi fått v<strong>år</strong> första<br />
uniform, som var mycket väl inprovad av<br />
en skräddare. Jag kände mig stolt, glad och<br />
mycket förväntansfull att äntligen vara färdig<br />
med skolan.<br />
Ett av mina första minnen <strong>från</strong> Uppsalatiden var när<br />
en kvinna i lite underliga och udda kläder hade blivit<br />
omhändertagen och befann sig på polisstationen. Jag<br />
kom precis in på ordningsavdelningen när en annan<br />
manlig kollega uppmärksammade mig. Han sa: ”O<br />
så bra en kvinnlig polis. Nu f<strong>år</strong> du visitera av den här<br />
kvinnan”. Kvinnan satt i en av ”apburarna”. Ja visst<br />
tänkte jag, inga problem, ett ganska lätt jobb för mig.<br />
Oerfaren som jag var tittade jag på kvinnan igen och<br />
tänkte att hon var verkligen annorlunda, mest för hennes<br />
klädsel. Inte riktigt min stil, men i detta udda yrke<br />
kan man möta människor <strong>från</strong> alla möjliga kategorier.<br />
Det blev lite fniss i bakgrunden av de manliga<br />
kollegorna och till slut förstod jag att denna kvinna<br />
var en man. Snopen upptäckt!<br />
1974<br />
Kvinna i ett mansdominerat yrke<br />
Som nybliven polis f<strong>år</strong> Berit Rhune ganska snart uppleva att<br />
det inte alltid är så enkelt att vara kvinna i detta yrke.
”<br />
Äntligen - efter sju sorger och åtta bedrövelser, som det brukar heta har Uppsalapolisen begåvats<br />
med ett nytt polishus. I slutet på maj strålade distriktets enheter samman under ett tak, efter att<br />
tidigare huserat på hela 15 adresser i stan! ”Obeskrivligt underbart”, kommenterade polismästare<br />
Nils Åkhagen när han hälsade press och polisstyrelse välkomna till husesyn. Lokalproblemen i<br />
Uppsala har inneburit många praktiska sv<strong>år</strong>igheter i det dagliga arbetet |...| Att notera är kanske att<br />
en stad av Uppsalas storlek tidigare endast haft 4 fylleriarrester. Antalet i nybyggnaden uppg<strong>år</strong> till<br />
17, så - som en av gästerna vid visningen skojade - ”nu kanske ambitionsnivån höjs, så<br />
studenterna f<strong>år</strong> väl passa sig i fortsättningen”.<br />
1975<br />
Äntligen - Uppsalapolisen har lämnat 15<br />
adresser och flyttat in i nytt polishus<br />
Det blir Salagatan 18 nästa för polisen i maj<br />
1975. Tidningen Svensk Polis beskriver flytten<br />
i en artikel.<br />
Mitt under invigningscermonin av polishuset den 14 maj 1976<br />
rånades postkontoret i Järlåsa av en beväpnad 30-<strong>år</strong>ig man. Han<br />
var sannolikt medveten om att polisen just då var upptagen av<br />
annat. Rånarbytet blev ca 30 000 kr. Mannen försvann i en mörkgul<br />
Volvo ur 140-serien och polisen fick aldrig fatt i honom.
I den aktuella lägenheten anträffades den<br />
42-<strong>år</strong>ige huvudmannen sittande som<br />
spindeln i nätet. Där tog han emot telefonbeställningar<br />
och däri<strong>från</strong> dirigerade<br />
han sina medhjälpare, de som distribuerade<br />
sprit till kunderna med allra bästa<br />
service. Spriten levererades snabbt till<br />
köparens bostad eller till annan överenskommen<br />
plats. Men smakar det så<br />
kostar det. Priserna var dubbelt upp<br />
mot Systembolagets och utbudet var inte<br />
heller så märkvärdigt. I regel bara vodka<br />
och renat. Vid tillslaget som skedde på<br />
flera platser runt om i stan anträffades bl.a.<br />
60 flaskor sprit, 20 000 kronor i kontanter,<br />
listor på kunder och förteckning av registreringsnumren<br />
på polisens spanarbilar. Så här<br />
berättar spanaren Lars-Eric Söderström om<br />
tillslaget:<br />
1979<br />
När påskspriten togs i beslag<br />
Spritlangning tillhör den typen av brott som inte är så där alldeles<br />
lätta för polisen att avslöja. Varken köpare eller säljare vill berätta<br />
något och själva affären sker oftast på undanskymd plats. Efter<br />
lång och omfattande spaning gjorde polisen ett tillslag mot en<br />
lägenhet på Verkmästargatan på självaste påskdagen 1979.<br />
Flera försök hade tidigare gjorts att få bukt med verksamheten.<br />
Jag och Lasse Jardemyr hade ansvaret för<br />
ärendet. Tillslaget på påskdagen ledde till 14 anhållna<br />
sittande samma kväll. Huvudmannen dömdes till maxstraff<br />
och betalning av 1,2 miljoner till staten. Tisdagen<br />
efter påsk bjöd den känslosamme chefen för spaningsroteln<br />
på morgonkaffe. Han var mycket nöjd och rörd<br />
till t<strong>år</strong>ar och sa: ”Grabbarna har varit duktiga”. Därefter<br />
snöt han sig i gardinen.<br />
”1980<br />
Länet blir ett kärnkraftslän när reaktor<br />
1 på Forsmarks kärnkraftsanläggning<br />
tas i kommersiell drift 1980. Sedan<br />
dess har det varit polisens uppgift att<br />
skydda kärnkraftsanläggningen mot<br />
hot eller direkt angrepp.
När Svensk Kärnbränslehantering kommer till Kolsjöområdet vid<br />
Almunge med sina maskiner den 22 oktober 1985 finner de vägen<br />
spärrad av bilar och människor. Ett 40-tal demonstranter är där<br />
för att förhindra provborrningar om förvaring av kärnbränsleavfall.<br />
<strong>Polisen</strong> är förvarnad och på plats. När deras skingringsbefallning<br />
inte hjälper, tillkallas den förstärkning som väntat i buskarna och<br />
f<strong>år</strong> order om att bära bort dem som vägrar flytta på sig. En del av<br />
dem rusar dock tillbaka och sätter sig återigen i vägen, varför<br />
de f<strong>år</strong> bäras bort på nytt. Poliserna som var med säger<br />
efteråt att åtgärden genomförts lugnt och med största<br />
hänsyn till de motiv som drev demonstranterna, som<br />
ju många bara var hyggliga människor som ville<br />
att deras hembygd skulle lämnas i fred.<br />
Detta lyckas då borrningarna<br />
efter en tid avbryts.<br />
1984<br />
Kvart över fyra på eftermiddagen den 20 juni 1984 skjuts en<br />
26-<strong>år</strong>ing till döds på Stora torget i Uppsala. Vittnen pratar om<br />
en ren avrättning av den mördade som var PKK-avhoppare<br />
och hade gömt sig i Sverige i två <strong>år</strong>. När gärningsmannen grips<br />
påst<strong>år</strong> han att han hade det kurdiska folkets uppdrag att avrätta.<br />
1985<br />
Provborrningar i Almunge<br />
<strong>Polisen</strong> bildade kedja för att försöka bereda<br />
väg för borrningsföretagets arbetsmaskiner.
1989<br />
När påven kom till stan<br />
<strong>Polisen</strong>s planering av arbetet med alla säkerhetsarrangemang började månader i förväg. Inget ont fick vederfaras<br />
Påven eller någon i hans stora följe av 80-talet personer. Fredagen den 9 juni st<strong>år</strong> så Uppsala värd för det kyrkliga<br />
besöket. Många poliser <strong>från</strong> den egna myndigheten deltar tillsammans med inlånad personal. Men polisbevakningen<br />
f<strong>år</strong> inte bli alltför dominerande, utan ska utföras på ett mjukt, vänligt och värdigt sätt. Påven hinner besöka domkyrkan,<br />
ärkebiskopen, universitetsaulan, S:t Lars katolska kyrka och en friluftsmässa i Gamla Uppsala med 8 000 besökare.
1993<br />
Devil - <strong>år</strong>ets polishund<br />
Hundbefälet Roger Zetterberg berättar<br />
i tidningen Polishunden om hur norra<br />
Europas fulaste polishund blir <strong>år</strong>ets<br />
polishund i Sverige.<br />
Benny Andersson hade fått ett löfte om en hundförartjänst i<br />
Uppsala 1988. Förutsättningen var att han hade med sig en<br />
hund till kursen på hundskolan. Tiden var knapp och av en<br />
slump fick Benny nys om schäfern Devil. Hunden bodde<br />
på en g<strong>år</strong>d utanför Uppsala. Den var 3 <strong>år</strong>, hade aldrig haft<br />
vare sig koppel eller halsband på sig. Hunden var sv<strong>år</strong>t<br />
sargad och utmärglad efter en lång tids sjukdom, öppna<br />
s<strong>år</strong> på höfter och bröst. Benny tyckte att han måste ge<br />
hunden ett bättre liv och tog hand om den.<br />
När Benny för första gången visade upp hunden på en<br />
hundträning, fick vi andra oss ett gott skratt. Fulare hund<br />
hade sällan skådats. Smal, spinkig och med öron som<br />
parabolantenner. Hunden kunde till en början inte klara<br />
det lättaste skogsp<strong>år</strong>. Sp<strong>år</strong>arbetet var en bedrövlig syn och<br />
hade fått vilken förare som helst att tappa sugen. Men inte<br />
Benny. Han bara ökade träningsdosen. Hela familjen engagerades.<br />
Efter en hundträningsdag styrde han raka vägen ned till<br />
kiosken. Köpte en godispåse och en serietidning och skickade<br />
ut ett av barnen på ett av de många sp<strong>år</strong> han tidigare snitslat.<br />
Alla fridagar ägnades åt sp<strong>år</strong>träning.<br />
Framgångarna i tjänsten lät inte vänta på sig. Benny och Devil<br />
har alltid toppat statistiken över antal gripanden. I <strong>år</strong> har man<br />
fått fatt i 62 personer enbart med Devils hjälp. Övervägande<br />
delen på sp<strong>år</strong>, en del helt fantastiska där sp<strong>år</strong>ningen gått <strong>från</strong><br />
gator och torg, i hus och kulvertar och trapphus med gripanden<br />
på slutet. Att han kastat sig efter en biltjuv på P-däck och<br />
fallit 5 meter ned i betongen med gipsning som följd och fått<br />
svansen amputerad vid ett ingripande har inte minskat hans<br />
kapacitet, tvärtom. Att Benny och Devil är värdiga utmärkelsen<br />
<strong>år</strong>ets polishund 1993, är jag den första att skriva under på.<br />
Uppsalamaffian sätter skräck och fasa i dem som kommer i<br />
vägen för deras bedrägerier och illegala inkassoverksamhet.<br />
<strong>Polisen</strong> har problem med brottens geografiska spridning, att avgränsa<br />
vilka som ing<strong>år</strong> i ligan och ligans juridiska expertis. Flera<br />
av medlemmarna grips till slut och döms till långa fängelsestraff.
1995<br />
Ett nytt blad läggs till<br />
Silverbibelns historia<br />
Lättade miner <strong>från</strong> länspolismästaren<br />
Lars Nylén, spaningsledaren<br />
Kjell Söderberg och<br />
teknikern Bo Andersson när den<br />
stulna Silverbibeln kan återställas till<br />
Carolina Rediviva. Silverbibeln stjäls<br />
mitt på ljusa dagen den 5 april 1995<br />
av två maskerade män. Stöldgodset<br />
hittas senare i en förvaringsbox<br />
på Stockholms central och<br />
gärningsmännen grips den<br />
14 juni efter tips och<br />
idoga spaningar.<br />
Kriminalunderrättelsetjänsten (KUT) i Uppsala bildas. Chefen Kjell Söderberg<br />
leder KUT Uppsala till att snabbt bli en av de främsta i landet. Underrättelseverksamhet<br />
handlar om att få ihop bitar och lägga pussel. Man<br />
sammanställer information och gör bedömningar. Det är en kunskapsbank<br />
om personer, trender och fenomen av brottslig natur i samhället.
1996<br />
Den 1 juli 1996 överg<strong>år</strong> Uppsala<br />
läns tre polismyndigheter (Enköping,<br />
Tierp och Uppsala) till en länsmyndighet,<br />
Polismyndigheten i Uppsala<br />
län. Antalet anställda blir nu 550.<br />
2001<br />
Cykelstaden Uppsala<br />
Förarna av tätbilen i cykelloppet Postgirot Open 2001 lägger upp strategierna<br />
för <strong>år</strong>ets lopp. Strax dags för start vid Vaksala torg. Uppsala var startstad<br />
för tävlingen 15 gånger under de <strong>år</strong> den hölls 1982-2003. Eftersom Uppsala<br />
var startstad fick v<strong>år</strong> polis leda eskorten genom hela landet.
Slitna möbler, murriga väggar och en lång grå betongkorridor<br />
inramad av tunga plåtdörrar ger känslan<br />
av att det här inte är ett ställe man uppsöker för<br />
skojs skull. Ingen är här frivilligt. Och konflikter är<br />
en del av jobbet i arresten – de frihetsberövade<br />
är ofta upprörda, arga och ledsna eftersom de<br />
känner sig ”utsatta för kränkande behandling”.<br />
Och självklart anser de sig ”oskyldiga”;<br />
det är alla här!<br />
En intagen ”kund” har visat sitt missnöje genom<br />
att kissa på golvet och en ström av ljusgul<br />
urin letar sig fram under dörren och ut i korridoren.<br />
Det här är arrestantbevakarnas vardag och<br />
Fredrik pekar bara och säger lugnt att ”Där vill<br />
du inte kliva”.<br />
Arrestantbevakarnas uppgift är att garantera ordning<br />
och säkerhet för de intagna, men också för egen del<br />
och för alla som möter dessa personer. Det farligaste i<br />
arresten är inte hotet om våld utan risken för smitta. Och<br />
mot farliga situationer finns det bara ett skydd, att alltid<br />
vara försiktig och bestämd.<br />
– Det ställs stora krav på v<strong>år</strong>a arrestantvakter berättar Pål<br />
Andersson som är deras chef. Och jag tycker att de är<br />
fantastiska! De är mästare på att lösa konflikter och organisera<br />
kaos. De är observanta människokännare och är<br />
till stor hjälp för vakthavande och andra. Det är en utsatt<br />
tjänst med jobbiga arbetsförhållanden. Men jag är otroligt<br />
nöjd med de stabila tjejer och killar vi har i arresten idag!<br />
2002<br />
Hösten 2001 håller 26-<strong>år</strong>iga Fadime Sahindal tal i Riksdagen under ett seminarium om<br />
våld mot kvinnor, där hon berättar om hur släktingarna, sen de flyttat till Sverige, vaktade<br />
henne mot hennes ”västerländska” sätt att leva. På kvällen den 21 januari 2002 i Uppsala,<br />
på väg hem <strong>från</strong> sin syster, blir hon skjuten till döds. Hennes far erkänner mordet<br />
dagen efter. Motivet: Hon hade vanhedrat familjen, bl.a. genom att ha en svensk pojkvän.<br />
2003<br />
Bakom lås<br />
och bom<br />
Vi gör ett besök i<br />
arresten i Uppsala<br />
en vanlig dag.
I början av september 2004 flyttar <strong>Polisen</strong>,<br />
Åklagarna och Kriminalv<strong>år</strong>den in i kvarteret<br />
Blanka. Byggnaden är på 25 000 m 2<br />
och har 1 000 rum. Med sina 10 våningsplan<br />
blir polishuset en ny del av Uppsalas<br />
siluett. Marken under huset best<strong>år</strong> av<br />
minst 80 meter lera och 1800 pålar har<br />
slagits ner i 600 hål för att göra grunden<br />
stadig. Det tog 10 månader att få grundplattan<br />
färdig. Stommen monterades<br />
på 24 veckor av två kranar som<br />
arbetade parallellt. <strong>Polisen</strong> hyr 75<br />
% av ytorna, Kriminalv<strong>år</strong>den<br />
20 % och Åklagarna 5 %.<br />
2004<br />
Tidigt på morgonen den 10 januari f<strong>år</strong> polisen larm om att en kvinna skjutits till döds och en man skott-<br />
skadats sv<strong>år</strong>t i Knutby. De tillhör båda ortens pingstförsamling. Den mördade kvinnans f.d. barnflicka grips som<br />
misstänkt dagen efter och några dagar senare kvinnans man, pastorn. De närmaste veckorna dyker det upp<br />
omständigheter som leder till en av de mest uppseendeväckande utredningarna i den svenska kriminalhistorien.<br />
”Knutbydramat” innehåller bitar om otrohet, en toppstyrd församling och två dödsfall i en och samma familj.<br />
Tingsrätten väljer att tro på barnflickans berättelse om hur pastorn förmått henne att begå brottet. Hon döms till<br />
rättspsykiatrisk v<strong>år</strong>d för mord och mordförsök och pastorn till livstids fängelse för anstiftan till de båda brotten.
TIll Barnahus kommer barn och ungdomar<br />
som utsatts för brott i nära relation.<br />
Här finns all personal som barnet<br />
behöver träffa i samband med en utredning,<br />
samlad på ett ställe. Miljön är<br />
anpassad, trygg och påminner om en<br />
vanlig lägenhet. Barnahus ligger också<br />
några kvarter <strong>från</strong> polishuset, i en neutral<br />
miljö.<br />
Förutom polis finns personal <strong>från</strong> socialtjänst,<br />
åklagare, ungdomspsykiatrin och<br />
ibland även den misstänktes försvarare. När<br />
barnet förhörs av polisens barnutredare kan<br />
alla andra följa detta via TV-skärm <strong>från</strong> ett medhörningsrum.<br />
På så vis behöver inte barnet träffa så<br />
många på en gång och inte upprepa sin berättelse.<br />
I Barnahus kan även medicinska undersökningar<br />
göras och här kan också socialtjänsten bedöma<br />
barnets behov av skydd och fortsatt behandling.<br />
Barnahus är ett samarbete mellan polismyndigheten,<br />
socialtjänsten, åklagarkammaren, rättsmedicinska<br />
avdelningen, barnpsykiatriska och barnmedicinska<br />
avdelningarna och Kvinnofridsmottagningen<br />
inom landstinget samt länsstyrelsen.<br />
Blanka - stadens nya landmärke<br />
I september 2004 flyttar <strong>Polisen</strong><br />
<strong>från</strong> Salagatan till det nybyggda<br />
huset i hörnet av Svartbäcksgatan<br />
och Råbyvägen.<br />
2006<br />
Alla kommer till barnet i Barnahus<br />
Barnahus sl<strong>år</strong> upp portarna i oktober 2006, med barnets<br />
bästa i åtanke. Ett samarbete som underlättar arbetet för<br />
polisens barnutredare men framförallt på ett bättre sätt tar<br />
hand om barn och ungdomar som utsatts för brott.
- Vad är det som händer här?<br />
Den unge mannen tittar sig omkring och f<strong>år</strong> till svar att det<br />
bara är att slå sig ner på bänken. Han befinner sig då i herrarnas<br />
omklädningsrum på Lundellska skolan i Uppsala. I bakgrunden<br />
hörs rytmen och musiken <strong>från</strong> reggaefestivalens artister.<br />
Den unge mannen tittar sig lite osäkert omkring när han plötsligt<br />
f<strong>år</strong> se två uniformerade poliser komma in i omklädningsrummet<br />
med en annan yngling. Paniken sprider sig i hans ansikte då han<br />
inser att han befinner sig på helt fel plats. Han gör en ansats och<br />
försöker springa ut samma väg som han kom in men hinns ifatt av<br />
en civilklädd polis.<br />
Den unge mannen gjorde ett stort misstag när han narkotikapåverkad<br />
och med en bit hasch i fickan förirrade sig in i Uppsalapolisens<br />
tillfälliga polisstation som upprättats i Lundellska skolans gymnastiksal.<br />
Precis som närmare 270 andra personer lagfördes han för<br />
eget bruk av narkotika och likt ett 70-tal personer även för innehav.<br />
Beskrivningen av den unge mannen kan te sig dråplig men är ett<br />
tydligt exempel på hur vanligt förekommande narkotikan är på och<br />
omkring festivalen.<br />
När jag jobbade vid en tidigare festival blev jag och min kollega<br />
tillfrågade om vi hade en ficklampa. Killen som frågade oss satt i<br />
skräddarställning i mörkret på campingen. När vi välvilligt lyste upp<br />
området hittade han den haschbit som han tappat när han satt och<br />
skulle meka i ordning festivalens sista joint.<br />
2007<br />
Polis i reggaetakt<br />
Magnus Hänström, chef för polismyndighetens gatulangningsenhet,<br />
berättar om hur det är att jobba under Reggaefestivalen i Uppsala.
2008<br />
”<br />
Jag tror att poliserna för <strong>150</strong> <strong>år</strong> sen kunde sina områden väldigt<br />
bra, de hade väl kanske nå’t kvarter att patrullera. Men jag tror<br />
inte de hade så många olika uppgifter som vi har idag. Man var<br />
kvarterspolis, tog hand om lite fyllor och höll ordning på folk. Idag<br />
har vi allt i<strong>från</strong> djurärenden och trafikolyckor till misshandel och<br />
andra vanliga brott. Som ordningspolis idag måste man vara bra på<br />
det mesta egentligen.<br />
Det bästa med jobbet är ju om vi kan hindra brottet innan.<br />
Att hindra någon <strong>från</strong> att bli utsatt för brott, att man hinner<br />
komma. Det är skönt att få ta hand om den som blivit utsatt,<br />
gripa gärningsmannen, köra in, lagföra, han sitter<br />
kvar. Då känns det riktigt bra faktiskt. När man<br />
gör skillnad.<br />
Idag och för <strong>150</strong> <strong>år</strong> sedan<br />
<strong>150</strong> <strong>år</strong> har gått sedan polisen i Uppsala bildades. Vilka är egentligen skillnaderna mellan<br />
att vara polis idag och då? David Elmqvist, ordningspolis anno 2008, resonerar.
www.uppsala.polisen.se