Sinnenas samspel - en artikelsamling av David Brown - Skolporten
Sinnenas samspel - en artikelsamling av David Brown - Skolporten
Sinnenas samspel - en artikelsamling av David Brown - Skolporten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nedsatt uppmärksamhet på och kontroll <strong>av</strong> trängningar i tarm och urinblåsa kan<br />
hänföras till bristande återkoppling i nervsystemet, som delvis beror på mycket låg<br />
muskeltonus. Emellertid verkar det inte finnas något samband mellan frågan om<br />
hur tidigt barnet blir torrt och hans eller h<strong>en</strong>nes utvecklingsnivå eller utvecklingsmöjligheter<br />
i övrigt.<br />
Låg muskeltonus står äv<strong>en</strong> i samband med att det taktila respektive det proprioceptiva<br />
sinnet, muskel- och ledsinnet, är dåligt modulerade. Detta medför att det kan<br />
finnas <strong>en</strong> försvarsb<strong>en</strong>äg<strong>en</strong>het mot beröring och att medvet<strong>en</strong>het<strong>en</strong> om beröring,<br />
smärta och temperatur kan skifta. Dessa barn intar ofta speciella kroppsställningar,<br />
till exempel horisontalläge med båda b<strong>en</strong><strong>en</strong> böjda och d<strong>en</strong> <strong>en</strong>a vrist<strong>en</strong> vilande<br />
tvärsöver det andra knäet, eller med b<strong>en</strong><strong>en</strong> hårt korsade, fingrarna korsade eller<br />
tätt ihop, händerna knutna eller armarna i kors över bröstet. Dessa kroppsställningar<br />
ger hjärnan nödvändig extra information beträffande beröring och tryck<br />
som talar om var barnet har sina armar och b<strong>en</strong>, och också ger barnet bekräftelse<br />
på att armarna och b<strong>en</strong><strong>en</strong> är stadigt fixerade och inte rör sig eller svävar omkring.<br />
När de väl har bemästrat konst<strong>en</strong> att gå, och efter att först ha haft ett sätt att gå<br />
g<strong>en</strong>om att dunka ned hela fot<strong>en</strong> platt i golvet, utvecklar <strong>en</strong> del barn paradoxalt nog<br />
ett sätt att gå barfota och på tå. Att gå barfota ger möjlighet att ta emot ett maximum<br />
<strong>av</strong> information g<strong>en</strong>om beröring, och att gå på tå ger möjlighet att ta emot ett<br />
maximum <strong>av</strong> proprioceptiv information, information g<strong>en</strong>om tryck, via fötterna,<br />
vristerna, vaderna, knäna, lår<strong>en</strong> och skinkorna.<br />
En sista reflektion beträffande låg muskeltonus med nedsatt förmåga till återkoppling<br />
i nervsystemet i samband med beröring och proprioception gäller det behov<br />
att använda överdriv<strong>en</strong> kraft för att fungera som dessa förhålland<strong>en</strong> kan skapa hos<br />
barnet. Därig<strong>en</strong>om lägger de sig till med mycket hög muskeltonus, tar till kraftfulla<br />
rörelser, använder sig <strong>av</strong> ett alltför hårt grepp och tar till överdriv<strong>en</strong> kraft i kontakt<strong>en</strong><br />
med människor eller föremål, vilket andra människor kan tolka som att barnet<br />
är aggressivt, hårdhänt eller klumpigt.<br />
Att sakna balanssinne och de problem med jämvikt<strong>en</strong> som detta medför, leder till<br />
<strong>av</strong>sevärda förs<strong>en</strong>ingar vad gäller motorik<strong>en</strong>. Förmågan att behålla <strong>en</strong> stabil kroppsställning<br />
och god känsla för jämvikt i kropp<strong>en</strong> kommer an på att tre olika, m<strong>en</strong> <strong>av</strong><br />
varandra bero<strong>en</strong>de, s<strong>en</strong>soriska system utvecklas och fungerar effektivt, nämlig<strong>en</strong><br />
synsinnet, balanssinnet och det taktila eller proprioceptiva sinnet, <strong>en</strong> ”jämviktstriad”.<br />
Med största sannolikhet är alla dessa tre s<strong>en</strong>soriska system skadade eller<br />
saknas hos barn med Charge syndrom, vilket till stor del förklarar d<strong>en</strong> långsamma<br />
utveckling<strong>en</strong> <strong>av</strong> grovmotorik<strong>en</strong> och förmågan till eg<strong>en</strong> förflyttning. Detta faktum<br />
gör det ändå anmärkningsvärt att nästan alla barn med Charge syndrom faktiskt<br />
till slut reser sig upp och går. Man kan därför betrakta varje insats, som hjälper till<br />
att förbättra funktion<strong>en</strong> hos något <strong>av</strong> de sinn<strong>en</strong> som ingår i d<strong>en</strong>na jämviktstriad<br />
som ett bidrag till utveckling<strong>en</strong> <strong>av</strong> barnets förmåga att stå och gå utan stöd. Man<br />
har till exempel funnit att hippoterapi eller terapeutisk ridning 3 ger ökad <strong>en</strong>ergi och<br />
förbättrar förmågan att gå, springa och hoppa (McGibbon et al., 1998), och dessa<br />
terapiformer har med framgång använts i arbetet med barn med Charge syndrom<br />
(Kruger, 2000).<br />
3 Översättar<strong>en</strong>s anmärkning: Begrepp<strong>en</strong> ”hippoterapi” och ”terapeutisk ridning” är snarlika m<strong>en</strong> skiljer sig ändå något åt. Inom<br />
hippoterapi använder man häst<strong>en</strong> och dess rörelser som utgångspunkt, till exempel för olika balansövningar och liknande. Inom terapeutisk<br />
ridning är det ridning<strong>en</strong> som sådan, som utgör själva terapin, och som till exempel kan ge resultat i form <strong>av</strong> ökad kroppskännedom<br />
och förbättrad självkänsla.<br />
<strong>Sinn<strong>en</strong>as</strong> <strong>samspel</strong> 69