Resan genom Ryssland. - Vaasa
Resan genom Ryssland. - Vaasa
Resan genom Ryssland. - Vaasa
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Resan</strong> <strong>genom</strong> <strong>Ryssland</strong>.
Innehall.<br />
<strong>Resan</strong> <strong>genom</strong> <strong>Ryssland</strong>.<br />
Genom flere Orter til Smolensto, sid. i.<br />
Därifrån til Moscau, 7.<br />
Moscau och dest märkwärdigheter, 12.<br />
H. Trefaldighets Klostret, 42.<br />
<strong>Resan</strong> <strong>genom</strong> flere Orter tilPetersburg, 44.<br />
Tiver, 44.<br />
Rysta LandtmannenS hushällning, 47*<br />
l^lovogrod, 51.<br />
Petersburg, 54.<br />
?etesB Stod, 59.<br />
Hofwet, 61.<br />
Riddare-Orden, 66.<br />
Kejsarinnans Eremitage, 70.<br />
Rysta Flottans ursprung och tillväxt, 75^<br />
Sarsto Selö,77.<br />
Oranienbaum, 78.<br />
peterhof, 79.<br />
Schlustelburg, 31.<br />
tTleva-Strömmen, 87.<br />
Wetenstaps-Academien, 89»<br />
Vibliothekel, 90.<br />
Natural-Samlingen, 92.<br />
Konst-Cabinettet 95.<br />
Mynt-Cabinettet, 98.<br />
Konsternas<br />
Academie, 102.<br />
Oeconomista Sällstapet, 104.<br />
Caoet-Scholan, 105.<br />
Fröken-Stiftet, 106.<br />
Cron-
Innehall.<br />
Cronstadt, log.<br />
Grekiska Gudstjänsten, no.<br />
En stor Fet, 112.<br />
Straff-Lagar, 115.<br />
<strong>Resan</strong> til Fredrikshamn, 120.<br />
Om den falska Oemettiuz, 122.<br />
Boolua Hlexievvna, 136.<br />
(^2tk2sjn3 den Första, 145.<br />
159.<br />
Hona af Holsten, 165.<br />
Kejsarinnan Hnna, 167.<br />
Kejsarinnan 169.<br />
Revolutionen 1762, 172.<br />
Dest Föräldrar, 205.<br />
?uzatlckes, 209.<br />
217.<br />
l^unnick, 222<br />
Rytzlands — Folkstock, 227.<br />
Handel och Bcrgwärk, 240.<br />
Bergwärkens afkastning, 252.<br />
Rättelser, i<strong>Resan</strong> <strong>genom</strong> Roland.<br />
Sidan 76, raden 2, stär: hwar Timmermop; läs:<br />
Herr<br />
Sidan 90, raden 1, stär: 24,202 Riksdaler; läs:<br />
42,002 Riksdaler.
,<br />
Resa <strong>genom</strong> <strong>Ryssland</strong>.<br />
H)en 20 Augusti kom Hr. (7oxe "^ pä Ryst<br />
botten, wid den lilla Staden Tolot-<br />
zin, som,^ i anledning af Polska Partage-<br />
Trattaten 1774 tilföllRyhland. Denna nya<br />
Landwinning tilstyndade Rysta Kronan<br />
1,600,000 nyaUndersitare och et Land, som<br />
är rikt pä Säd, Hampa och Lin, äger goda<br />
Betesparker, samt har Skogar,af hwilka Master,<br />
Bräder och til Skeppsbyggnad tjenligt<br />
Ekwerke, jämte Beck och Tjära, hämtas utfört<br />
Duna-strömmen til Riga.<br />
Skjutslegan fanns siraxt si lindrig, at<br />
man stulle trodt, det Gästgifwaren begick nägot<br />
understes til de <strong>Resan</strong>des fördel. Likwäl<br />
blef Herr c^oxe underrättad, at han kunnat<br />
ärhälla Hästar ännu lindrigare, si framt han<br />
i warsau försedt sig med anwisning frän<br />
Rysta Amdastadeuren. Uti Länet Mohileu<br />
woro wägarne förträfflige, med Träd a ömse<br />
stdor planterade i dubla rader. Byarne wo,<br />
ro wäl obetydlige, men man sig där Schole-<br />
-9l hus
2<br />
L.ady, Augustus 1778.<br />
hus inrättade af Rysta Kejsarinnan samt Kyrkor<br />
med Domer, bygde för OWäentsrne af<br />
Grekiska bekännelsen.<br />
Uti L.ady, som förr war Rystlands<br />
Gräntsestad emot Pälcn, furmos cmstalterne<br />
tll <strong>Resan</strong>des beqwämlighet rätt goda. Gästgifware^huscn<br />
wid wägarne i Rystland, äro<br />
annars bygde af Träd, nästan sisom 2>evantcns<br />
(^2l2V2nler2is. De bestä af en bygnad,<br />
som i fyrkant innesluter en rymlig gärdstomt.<br />
Främsta sidan är inredd med Rum för Gästgifwaren<br />
och <strong>Resan</strong>de. De öfrige tre utgöra<br />
Stallrum,Lider, Magastner, Höbodar m.m.<br />
Man äter där pä Engelska PorcellainS-käril;<br />
Där wankar ock godt starkt Al; men man<br />
ligger pä Halm som dock fäs ren. Priset<br />
fanns si lindrigt, at de <strong>Resan</strong>de däröfwcr betygade<br />
nägot störrenöje,än förstgtigheten tillät,<br />
ty Gästglfwarens Ombud fick däraf det<br />
infall, at höja stjutslcgan tredubbelt, samt<br />
lät fränspänna Hästarne, dä man däremot<br />
gjorde inwänning. Herr (^oxs anförde därföre<br />
sitt klagomal pä behörig ort, med den<br />
framgång, at Ombudets rygg kom i ganska<br />
wadellg belägenhet, och knapt friades <strong>genom</strong><br />
Herr Oxes förbön. Likwäl rädde man Hr.<br />
(.'oxe, At iSmolensto taga Patz och ordres<br />
för Hästar til den äterstäende resan.<br />
Wägen til Smolensto war icke si god,<br />
som til L.ady, men mycket bättre än iL>ithauens<br />
Skogar. Byarne uste. Rysta All-<br />
Mo-
Smolensto, 2lug. 1778. 3<br />
mogen har et helt annat utseende än den<br />
Pälsta. Man sig nu mera inga rakade hufwud,<br />
utan hären lämnades hängande til ögncbrynen<br />
och öronen, men woro sturne korte<br />
i nacken. En tjock Skog widtog emot Smolensto,<br />
och räckte in til Stadens Gator.<br />
Smolensto har ömseblifwit eröfradt af<br />
Rystar och 2.ithuaner, och ehuru Staden<br />
fordom endast hade en befästning af Pallisadcr<br />
och et Träd-Castell, nödgades dock fienden<br />
stundomefter den tidenskrigs-sitt,anse densamma<br />
för ointagelig och uphäfwa belägringar.<br />
Z Sextonde Seculo intog V^lili Ivanovitlcl,<br />
Smolensto <strong>genom</strong> Garnizonens beztickning.<br />
Under l^eoc^or lv2Novitlc:K fick Staden en Stenmur;<br />
intogs likwäl af Bizizmuncl M. men<br />
tilhörcrRystland frän friden iMoscau 1636.<br />
Stadens läge är besynnerligt. Den ligger<br />
jämte Dniepern pä twä högder. Muren<br />
är 30 fot hög och 15 ftt tjock, med stengrund,<br />
förhöjdmed Tegel. DesteMallar äro<br />
7 Werst iomkrets, och hafwa wid hwarjc<br />
winkel, runda eller fyrkantiga Torn af twä<br />
eller tre wäningarS högd, mycket bredare ät<br />
toppen än wid grunden och försedde med kullriga<br />
Brädtak. Emellan deste större Torn ses<br />
en myckenhet smä. En Graf är gjord intil<br />
Muren samt nägre nyare Förswars-wärk tilsatte<br />
pä de swagare ställell. Domkyrkan ligger<br />
pä en högd, frän hwilken man kan se<br />
öfwer Staden, och betrackta de Trägärdar,<br />
A 2 Lun-
Smolensto, Avg. 4<br />
1773.<br />
Lundar, Äkerstyckcn, m.m. som ligga innom<br />
Muren. De ftäste Husen äro af Träd, endast<br />
en wäning höge; mänge äro uste Kojor,<br />
här och där ses dock nägon bättre Bygnad af<br />
Tegel, som kallasPalats, och tilhörcr Adels-<br />
personer. Kyrkorna äro bygde af Tegelsten<br />
och rappade. En stor Gata, som irätt !cd<br />
<strong>genom</strong>gär Staden, är stcnlagd; deöfrige äro<br />
krokote och belagde med Plankor. Alle deste<br />
föremal, jämte et antal Klackspiror, som upfijuta<br />
sig öfwer de mänga Träden liksom i<br />
en Skog, göra utsigten af denna Stad ganska<br />
besynnerlig. Staden har omkring 4000<br />
Inbyggare. Där finnas inge Manufakturer,<br />
men Handel drifwes pä Städerne wid ÖstersjönmedHudar,<br />
Wax, Lin, Hampa, Swinborst<br />
och Siberista Pälswärk.<br />
Dnieper-strömmen hörer nu mera Rystland<br />
helt och yällit til, och <strong>genom</strong>skär Rystt<br />
Land iftän dest börjaniSkogen valkonsti,<br />
35 mil iftän Smolensto, ända til dest utfall<br />
iSwarta Hafwet.<br />
De <strong>Resan</strong>de, som behöfde et Past af<br />
Gouverneuren, träffade en Student, hwilken<br />
talade Latin och blef deras Tolk. Gouverneuren<br />
biwistade Gudstjensten iDomkyrkan,<br />
och man infant sig där at afbida tilfället.<br />
Kyrkan är en stätelig bygnad. Dest wäggar<br />
höljas af groft målade Bilder, som föreställa<br />
Frälsaren, Jungfru KlZlw samt et stort antal<br />
Helgon, af hwilka Grekiska Kyrkan har
Smolensto, Avg. 1773. 5<br />
si ömnigt förrad. Choret, dit endast Präster<br />
tillätas inga, är stildt frän Kyrkan med<br />
et ganska wäl skurit och förgyldt Skrcmk,<br />
som har twä Dörrar samt Pelare af Corinthista<br />
ordningen. Gudstjcnsten hestär af oräkneliga<br />
Ceremonier. Folket korstade sig ouphörligt,bugade<br />
sig, än emot Choret, än emot<br />
hwarandra, si djupt at pannan stundom<br />
rörde wid golfwet. Biskopen, en Man af<br />
wördigt utseende med hwitt löst hängande<br />
här och stägg, klädd uti Bistops-struden med<br />
sin Embets- Krona, stod sjelf för Altaret.<br />
Chor-dörrarne öpnades och tilstötosmed mycken<br />
högtidelighet, dä Bistopen gick in eller<br />
ut. Sluteligen framträdde han närmare, bärandes<br />
en Ljusestake ihwardera handen, den<br />
ene med tre, den andre med twä brinnande<br />
Ljus. Han korstade ät flera häll med desta<br />
Stakar, och gaf omsider wälsignelscn. Den<br />
ene Ljusestaken stall betekna Treenigheten; den<br />
andre de twä Naturer i Christo.<br />
Efter slutad Gudstjenst hälsade Hr.Ooxe<br />
Gouverneuren, hwilken wisade si<br />
ringa up-<br />
märksamhet, eller snarare si mycken kallsinnighet,<br />
at Studenten ej dristade tolka sina<br />
Hufwudmäns ärende. En Adelsman af Gouverueurens<br />
Sällskap underrättade stg dock därom,<br />
och dä han sätt weta, det de <strong>Resan</strong>de<br />
woro Engelske Adelsmän, som begärte Post,<br />
yttrade han stg, med et smälöjc, det deras<br />
enfaldiga Drägt föranlätit Gouverneuren<br />
A 3 anse
6 Smolensto, Avg. 1778»<br />
anse dem för Köpmän. Gouverneuren antog<br />
straxt en höftigare upsyn, dä sidant honom<br />
berättades, och biföll deras ästundan. Bistopen<br />
ankom cmcdlcrtid, klädd i egna Kläder,<br />
en läng sid swart Räck, samt rund Mösta af<br />
samma färg. Han tiltalade de främmande<br />
pä Latin och böd dem til sitt Hus, dit hela<br />
Sällskapet ätföljdcs. Bäde Gouverneuren och<br />
de öfrige Adelsmän knste Vistopcns hand med<br />
mycken wördnad. En Betjcnt dukade et' litet<br />
Bord med Bröd, Salt och nägra Blomster.<br />
En annan fylde smä Glas, som stäldes<br />
pä en Presenter-talrik, med en klar Dryck,<br />
som sedan fans wara Kirsbärs - Vränwin.<br />
Biskopen wälsignade desta ämnen, hwilka sedan<br />
kringdelades ät de närwarande, och drack<br />
Sällstapets stal, hwarpä swarades med en<br />
bugning och Glasens tömmande. Efter i z<br />
timas lärorikt samtal mcd Biskopen, skildes<br />
Herr l^oxe frän Sällskapet.<br />
Herr (^oxs besökte 3emin2rium, hwarcst<br />
Präst-ämnen updragas. Där lärrs Latin,<br />
Grekista, jämte Tysta och Pälsta Spräken.<br />
Bibliothecarien signade efter Landets gästfria<br />
plägsed, med Bakelser och Mjöd.<br />
Den Adelsmannen som i Kyrkan ätog<br />
sig de <strong>Resan</strong>des ärende hos Gouverneuren,<br />
böd dem til middag följande dagen, klockan 2.<br />
Hans Fruntimmer talade Franska, woro klädde<br />
efter Fransta maneret och starkt sminkade.<br />
De nego icke, utan hälsade med en djup bugning.
Smolensto, 2lug.i778« 7<br />
ning. De upwä-ckte matlusten med en sup,<br />
sisom Herrarne. Anrättningen war god och<br />
mycket snygg. Nägre Ryste rätter woro där,<br />
jämte framsatte, sisom en Salade af Senap<br />
och Lök tilhopa, samt omogit Korn stekt och<br />
fuktadt mcd Olja. Efter stutad maltid gick<br />
en stor Pocal mcd Champagne-Win omkring,<br />
at af hwar och en tömas. "Denne sed är<br />
"gammal, sade Wärden, och war fordom<br />
"ansedd sisom et betyg af<br />
agtning. Nu me-<br />
"ra börjar man bruka fterekrusade höftighcter<br />
"pä gästfrihetens bekostnad. Men jag är sjelf<br />
"gammal, och öfwergifwer ej gerna gammel-<br />
"dags-lefnaden." Spelbord framftttes, och<br />
Caffe, The samt Confiturer gäfwos.<br />
Ehur , de<strong>Resan</strong>deintagit förnämstaVärdshuset<br />
i Smolensto, blefwo de dock ganska<br />
illa försedde. Deras Rum hade alla Fenstren<br />
tilslagne med Bräder, utom et enda,<br />
som dock war höljdt med en skorpa af smutS,<br />
at man ej kunde se hwad som tildrog sig utanföre.<br />
Hela meubleringen bestod af 2:ne<br />
Stolar, den ene utan rygg, den andre utan<br />
säte, och en gammal Furukista, som tjenade<br />
för Bord. Sängkudden war si ofta stoppad,<br />
at man icke kunde urstilja dest egcnteliga första<br />
ämne, o. s. w. Men Rysta Adelen förer<br />
beqwämligheter med stg under resor, eller<br />
ock bor den hos sina bekantskaper.<br />
Den 25 lämnades Smolensto. Dnie-<br />
pern löper i krokar, at den ftere gängor öf-<br />
A 4<br />
wer-
8<br />
<strong>Resan</strong> tilMoscau,2lug.1773.<br />
werfors, men pä Färjor si usia, at de sänkte<br />
sig flera tum under watnet och tycktes redo<br />
at sjunka. Nägden däromkring är dock<br />
fruktbärande. Staden Dogorobush ligger<br />
pä en högd, lik Smolensto, men mindre,<br />
med Kyrkor, Kojor, Äkerstycken och Ängar<br />
blandade. Där äro flere rappade Stenhus,<br />
bygde pä Kejsarinnans bekostnad. Fordom<br />
war Staden befastad och har utsiädt<br />
mänga belägringar. Z Byn Faratesh<br />
togs nattqwarter. Man fick där et särstildt<br />
Rum, hwilket är mycket sällsynt pä Landsdygden.<br />
Värdinnan war en wärkelig Asiatisk<br />
Figur. Hon bar en blä fotsid klädnad<br />
utan armar, ätbunden til lifwet mcd en röd<br />
Gördel;et hwitt Linnkläde om hufwudet likt<br />
en Turbant, Or-ringar och Halsband af olikt<br />
färgade Pärlor. Skorne woro tilbundne<br />
med blä remmar, som si lindades om benen,<br />
at de tillika fastade de Linnestycken, som tjente<br />
för Strumpor.<br />
Den 26. Man fann Hösten tidigare än<br />
man förmodat pä 55 graders bredd. Hwete<br />
och Korn war redan bergadt. Lcmdtmannen<br />
står som bast Häfte och Hirs. Blästcn liknade<br />
en November wind, och Böndcrne hade<br />
redan anlagt sina Färssinns-pälftr.<br />
Staden viasma har et skönt utseende<br />
redan pä afsiänd, emedan den ligger pä en<br />
högd och wisir et stort antal Domer och Spiror<br />
af Kyrkotornen öfwer Skogstopparna.<br />
HM
<strong>Resan</strong> tilMoscau, Avg.1778* 9<br />
Husen äro annars mast af Träd, utom fa,<br />
dem Kejsarinnan lätit bygga. Gatorne äro<br />
delS belagde med kussriga stackar, dels med<br />
stäta plankor sisom et golf. Dar äro 20Kyrkor,<br />
fast Orten är tunnt bebodd. Men den<br />
är däremot widlöftig, i anseende til de emellan<br />
Husen spridda obygda stora Tomter. Kyrkor»?<br />
hafwa gemcnligen en (^upel och flere<br />
Domer; Wäggarne äro hwite eller röde, men<br />
Taket altid af annan färg. Staden är märkwärdig<br />
af friden, som där stöts 1634 emellan<br />
l^icbael keocloro^vklck och l^Msus IV.<br />
Rysta Allmogen är i allmänhet storwäxt,<br />
grof-lemmad, härdad och stark. Dest Klädnad<br />
bestar af en rund Hatt eller Mösta med<br />
ganska hög kull; en Tröja, som räcker til<br />
knän, om Sommaren af Wallmar och om<br />
Wintren af inwända Färstinn, ätbunden til<br />
lifwet med et Bälte; Byxor af Linne, sä<br />
groft som Säckwaf; stycken af Mallmar som<br />
lindas om benen förStrumpor; Näfwerstor,<br />
som fastbindas med Näfwer-remmar, hwilke<br />
äfwen fasthälla det om benen swepta Tyget;<br />
men i warmt wädcr bar Landtmannen endast<br />
Skjorta och Byxor.<br />
Deras Hus äro bygde sisom pä Landsbygden<br />
i 2.ithauen, men större och bättre<br />
förscdde. Stockarne ofbilas endast inuti Rummet,<br />
men lämnas runde, med Timrets bark,<br />
utmättes. Torftak med Näfwer utgöra betäckningen.<br />
Alt arbetas med Yxan, ty Sa-<br />
-3l 5 gar
10<br />
<strong>Resan</strong> tilMoscau, Avg. 1778.<br />
gar äro icke i bruk. Fenstren äro smä fyrkantiga<br />
gluggar med skottluckor, och Dörrarne<br />
si läge, at en Person af mättelig wäxt<br />
nödgas buga sig, när han ingär. Sällan<br />
byggas de twä maningar höge, men när sidant<br />
sser, är den understa wäningen en Bod,<br />
och den öfre bebos af Agaren. Huset bestar<br />
manligast af et enda Rum, där Herr Oxe<br />
icke sillan wäcktes af Kycklingarne, som sökte<br />
SädeskorniHalmen pä hwilken han lag.<br />
IByn Tabluka blef han en morgon tidigt<br />
wäckt af en hop Swin, som grymtade jämte<br />
hans öron. Han befalte wäl Drängen utdrifwa<br />
deste obudne gäster, och tilstänga dörren,<br />
men fick det swar, at där ej fanns nägon<br />
Dörr, som höll, och at ftere förläggningar<br />
redan blifwit förgäfwes gjorde. Herr<br />
Oxe nödgades rymma sin plats och sedan<br />
han satt sig pä et annat ställe, betraktade han<br />
den synnerliga Bcene, som företedde sig wid<br />
et blekt ljus af en anländ Furusticka. En<br />
Engelsk Lord och Capitain liggande pä en<br />
Halmkärfwa, samt dest Drängar; tre Nystar<br />
med länga skägg i stna Bulldansstjortor och<br />
Byxor, utsträckte pä ryggen a bara golfwet;<br />
tre Rysta Owinfolk i sina kläder pä en bänk;<br />
upemot Taket en ställning, där enHustru lag,<br />
som hade fyra nakna Barn til Sättstap, de<br />
nämnde Swincn oberäknade.<br />
Husgerädet iRysta Bondkojorne bestar<br />
af et Träbord, wäggfasta Bänkar, Talrikar,<br />
Ska-
<strong>Resan</strong> tilMoscau, Avg.1778.<br />
11<br />
Skalar och Skjedar af Träd; samt en eller<br />
annan Lerkruka, som tjcnar förGryta. Folkets<br />
föda är Bröd af Räg, nägen gäng af<br />
Hwele, Ägg, salt Fist, Fläst, Senap, men<br />
i synnerhet et mistmast af Kött, Hafregryn,<br />
Rågmjöl och mycket Lök, hwilkcn wäxt allmänt<br />
nyttjas i Rysta Bondens matredning.<br />
Rysta Allmogen tycktes sitta mycket wärde<br />
pä penningen och begärtc gemenligen all<br />
betalning pä förhand. Den war ock benägen<br />
at snatta.IPälcn kunde Vagnen med bagage<br />
tryggt lämnas utan watt. Äfwen sedermera<br />
i Finnland. Men i Rystland halp<br />
knapt en Upsyningsman at förekomma, det ju<br />
icke hwar morgon nägot saknades.<br />
Säsom den Skjutsande war illa betalad,<br />
si gick det trögt at fä Hästar. Man satte<br />
ock ända til tio stycken för Vagnen, emedan<br />
hällen woro stundom 5 Swensta mil och wägen<br />
ytterst swär. Skäckteridarne hade inga Sadlar<br />
och blott en Repstump til Stegbyglar.<br />
Hästarne hade sillan munbett, utan blott<br />
Capsoner. Man dref dem sillanitraf, utan<br />
antingen i galopp eller i et sakta stridande,<br />
och det utan afscende pä wägens beskaffenhet,<br />
si at man stundom istängande öfwerfor de<br />
oländigaste, och äter helt makligt de jämnaste<br />
platser. Istället förPiska hade den Skjutsande<br />
en Tagstump, hwilken dock sällan nyttjades,<br />
ty Hästarne jagades mast med hojtante<br />
eller hwitzlande. Detzcmellan sungos Wisor.<br />
Nä-
12<br />
Moscau.<br />
Nära viasma widtog Skogen valkonski,<br />
som räcker intil Moscau, och är gansta<br />
sior, samt märkelig däraf, at Rystlands tre<br />
store Floder Dnieper, Duna och Volga där<br />
hafwa sttt ursprung.<br />
Den 30 Augustus wiftde sig Moscau<br />
med sina oräkneliga Kyrkor, förgylda Spiror,<br />
mälade Hus, m. m.i stapnad af en Halfmäne,<br />
och gaf ögat et förträffeligt förcmäl.<br />
Mostua-Floden öfwerfors pä en Flottbrygga.<br />
Pasten undersöktes noga. Man tog qwartcr<br />
pä et Värdshus, som hölls afenFrantSman,<br />
hwarest alla beqwämligheter furmos utom<br />
Lakan och Sängkläder. Efter mycket omak<br />
bekom man kläder för twä Sängar, men<br />
endast tre Lakan.<br />
Riowwar Hufwudstad ißystlandii4,<br />
dä en
Moscau.<br />
13<br />
men snart ätertageu. Sedan har den ofta<br />
warit öfwerswämmad af Tartarer, tildest omsider<br />
Ivan WZKlowitlcK för sistagängen eröfradc<br />
Moscau och gjorde den til RiketsHufwudstad;<br />
en heder, hwilken denne Stad bibehällit<br />
til början af närwarcmde Ärhundrade,<br />
dä Hofwet, mcd Adelens stora mistnöje,<br />
flyttades til Petersburg. Likwäl bo ännu de<br />
förnämste af Adeln, som icke höra til Hof-<br />
Staten, qwar utiMoscau, och föra enpragt,<br />
som desto mera lyser, ju mindre den förmörkas<br />
af Hofwets närwaro.<br />
Stadens Polhögd är 55", 45' och 45".<br />
Den öfwerträffar alla Europeiska Städer i<br />
storlek, och alla Rysta ifolkmängd. Enligt<br />
den säkraste beräkning Herr Oxe öfwerkommit,<br />
har Moscau 250,000 själarinnom Stadens<br />
staket, och 50,000 i Förstäderne.<br />
Gatorne äro öfwermätton länge och brcde,<br />
14<br />
Moscau.<br />
ter likna en obebodd i>kn, andre en folkrik<br />
Stad, andre en ringa Vy, andre en stor<br />
Hufwudstad.<br />
Moscau har ibörjan warit bygt efter<br />
Asiatiskt mönster, men har efter hand blifwit<br />
alt mer och mer Guropeistt. Staden<br />
delas i fem delar, i) Rremlin; 2) Rhitaigorod;<br />
3) Bielgorod; 4) Semlainogorod;<br />
5) Sloboda, eller Förstaderna.<br />
Rremlin är belagit midt i Staden pä<br />
en högd, där Mostua och tTleglina sammanflyta,<br />
utgör en triangel om Sw. mils omkrets,<br />
och är omgifwen af en Stenmur, bygd<br />
af en Italienare 80121iu5 1491. Där finnas<br />
inge TrädhuS. Man ser där Czarernas ford-<br />
na Slott, Patriarchal- Kyrkan, 2 Kloster,<br />
flera Kyrkor, en förfallen Arsenal, m. m.<br />
Namnet troshärleda sig frän Tartarista ordet<br />
Rrim, Fästning.<br />
Rhitaigorod, är mycket större;innestutes<br />
pä ena sidan af Rremlins muren, men<br />
har pä den andra en egen, fast lägre Vall.<br />
Där ser man Universitetet, Boktryckeriet, ftere<br />
Allmänne Byggnader och alle Handelsbodarna.<br />
Där är den ende Gatan iMoscau,<br />
hwarest Husen äro bygde intil hwarcmdra.<br />
Bielgorod, eller Hwita Staden, omgifwer<br />
de twä nämnde delar, och har fordom<br />
haft en egen Mur.<br />
Semlainogorod, omgifwer alla desta<br />
bre delarna, och" har en lordwall.<br />
För-
Moscau. 15<br />
Förstäderne ligga widt spridde och hafwa<br />
en Kempgnt samt en Graf.<br />
Mostua-Floden, som flyter ikrum <strong>genom</strong><br />
Staden, kan, undantagande Wärtiden,<br />
icke beseglas. tTleglina och Xausa äro om<br />
Sommaren föga annat än torna Canaler.<br />
De <strong>Resan</strong>des första omsorg blef at skaffa<br />
sig en Hyrwagn, för den tid de ärnade<br />
dröjaiMoscau. De ärhöllo en sidan med<br />
4 Hästar. Hyrkutst och Spannridare woro<br />
klädde sisom Bönder, den förre med Färstinns-päls<br />
och längt stägg, den scdnare med<br />
en grof Wallmars-Jacka, ridande pä Frän-<br />
Hästen. Bakpä lag en ofantelig Hösäck, sisom<br />
alla Hyrkutstar där bruka, ty under<br />
Visiterne fodrar Kutsten sina Dragare, hwilket<br />
är si mycket nödigare, som de hela dagen<br />
icke fränspännas. Man far ock ständigt<br />
se Hyrkutstarne sjelfwe med sina Matsäckar<br />
tilfridsstäila hungren jämte sina kreatur, utan<br />
minsta förbehällfamhet eller omswep. Man äker<br />
fort,igalopp och fullt traf, utan afseende<br />
pä Gatans beskaffenhet. Alle Ständspersoners<br />
Vagnar dragas af 4 Hästar.<br />
Säsom Staden är ganska widlöftiZ, sa<br />
finnes här och där, pä alla Gator, Åkare,<br />
som, för en ringa penning, betjena gäende ehwart<br />
de ästunda. Priset är si lindrigt, at<br />
äfwen Betjenter nyttja dem, dä de gä ut i<br />
ärender.<br />
In
16<br />
Moscau.<br />
Intil i7c»o hade Rystarne börjat sitt<br />
Är i September, och räknat Äretalen frän<br />
Werldcnes Skapelse. OZr ?eter lät dä fira<br />
et Jubel-ar och ändrade tideräkningen sisom<br />
de öfrige Christna, dock med gamla Stilen,<br />
som än bibehölls, hwarföre Sällskapet deni<br />
Sept. fick et Kort frän Grcfwe OllelmZn,<br />
mcd kallelse at spisa middag hos honom den<br />
23 Augusti, hwaröfwer en löjelig ordwäxling<br />
föreföll emellan Grefwcns och de <strong>Resan</strong>des<br />
Betjent.<br />
De <strong>Resan</strong>de aflade stn upwaktning hos<br />
Gouverneuren, Furst VollconlKi, som emottog<br />
dem med mycken förtrolighet och berättade<br />
bland annat, det han, wid sitt i3'.de är,<br />
sedt (^2r Peter, hwilken han bestref sisom<br />
en läng Herre, öfwer6fot hög, stark, wälwäxt<br />
och mörklagd. Han bar hufwudet pä<br />
sned, och hade mänga ryckningar eller wridningar<br />
uti sina ansigtsdrag; klädde sig manligt<br />
antingen med blä Uniform, eller en brun<br />
slät Jacka; men hade altid det finaste Linne,<br />
som kunde ärhällas; bar moustacher samt sitt<br />
korta smarta här opudradt. Printsen berättade<br />
ock följande Anecdot: Efter segren wid<br />
pultava, hade PrintsenS Fader blifwit beordrad<br />
at följa Konung
Moscau. 17<br />
mälte Prmts, med försäkran, det han hade<br />
största hopp at uphinna Konungen. Printsen<br />
föll i förundran öfwer denna händelse, emedan<br />
en sidan befallning aldrig blifwit af<br />
honom utfärdad. Och sisom 02ren dä han<br />
därom underrättades, icke lät göraminsta efterfrågan<br />
om Uphofsmcmnen til desta falska<br />
olcireB, si trodde man, at de kommit frän<br />
Ögren sjelf, som icke war angelägen om en<br />
fånge, den han hwarken fann sig hugad at<br />
lösgifwa eller länge behälla.<br />
Rysta Adelen är outftjcligen gästfri. De<br />
<strong>Resan</strong>de blefwo af flera tilsagde, at derasbord<br />
stod dem öppet. Detta war, ickeblott en tom<br />
höflighet, utan si fullkomligt alfwar, at det<br />
räknades de <strong>Resan</strong>de til last, om Ve nägon<br />
dag spisade pä Värdshuset.<br />
Den 10 September firades Hlex2n6sr<br />
NeulKiz Dag med stor högtidelighct. Gudstjenst<br />
hölls i alla Kyrkor och Gouverneuren<br />
gaf en pragtig kete, til hwilken de förnämste<br />
af Adclcn och Prästerstapet woro budne.<br />
Detta ryktbara Helgon war en Son af<br />
Storfursten Varors, och lcfde i början af<br />
i3:de Ärhundradet, wid en tid, dä Rystland<br />
war i största förlägenhet, i anseende til flere<br />
fienders förentaanfall. HlexZnöeröfwcrwcmn<br />
en Här af Swcnstar och Teutoniska Riddare;<br />
Berättas äfwen mcd egen hand sirat Konungen<br />
af Swerige wid t"leva-stranden och fick därföre<br />
tilnamnet l^eucki. Han nedlade flera<br />
B Tar-
Moscau.<br />
18<br />
Cartarista Härar och friade sina Landsmän<br />
frän en statt, den OinZigOZnz Efterträdare<br />
dem pälagt. Hela hans lefnad war en<br />
kädja af lyckeliga och driftiga företaganden,<br />
si at han blef ansedd för en warelse af högre<br />
art, och hans minne firasännu. Handödde<br />
1262 uti Gorodetz, och med honom Rysta<br />
Wapnelyckan för en läng tid.<br />
Högtidsdagen tilkäuna gafs om morgonen<br />
med ringning. Man hörde de klaraste<br />
Kläckors ljud frän allahall, men särdeles frän<br />
Rremlin, som har bäde de förnämsta Kyr-<br />
kor och största Mackor. Kl. 11 gaf Furst<br />
VolKon/Ki Lever och<br />
emottog lyckönskningar,<br />
sirad med HlexZncler.Ordens röda Bandet.<br />
Därifrän gick man til Cathedral-Kyrkan S.<br />
Michael, hwarest Ärke-Vistopen af Rostof<br />
förrättade GudStjensten. Kyrkan war si upfyld<br />
af folk, at man med möda kunde framtränga.<br />
All ting skedde med högsta pragt,<br />
korstningar och bugningar; men trängsten af<br />
folkhopen och der däraf upkommande oordenteliga<br />
huller tillät ej at anmärka alla Ceremonier,<br />
hwilka uptogo twä timmars tid. Därefter<br />
samlades omkring 90 Personer til middagen<br />
hos Fursten. Ärke-Vistopen teknade,<br />
wid ankomsten, Värden med Korset och denne<br />
fyste därpä Ärke-Vistopens hand. Sam,<br />
ma ärebetygelse tilföll äfwen twänne Biskopar.<br />
De ftäste af<br />
Sällskapet följdeFurstens<br />
exempel. Herr Oxe höll med Ärke-Vistopen<br />
cc
Moscau. 19<br />
et långt samtal pä Latin, et spräk, det denne<br />
Prelat talade med mycken färdighet. Han<br />
berättade, at Biblen och Liturgien för Rysta<br />
Kyrkan äro författade pä Siavonista tungomälct<br />
och förstas tämmeligen äfwen af Allmogen;<br />
at det Andellga Ständet är fördeladt<br />
uti seculöil6 och tte^uii^re Präster; at de<br />
sistnämnda, som beklädde Kyrkans förnämsta<br />
Enlbcten, icke tillåtas gifta sig; men at hwar<br />
och en af de 3ecul2_ire, hwilka altid äro Landt-<br />
Präster, mäste, såsom ?2u!uB förestrifwer,<br />
wara en Hustrus Man; hwarföre ock en sidan,<br />
dä han blir Enkling, ej mera sär tjena,<br />
si framt icke Ärkc-Blstopen däruti dispenserar.<br />
Men om en sidan ingår i nytt gifte, skiljes<br />
han för altid frän Altaret.<br />
Maltiden war anrättad med största yppighet<br />
och öfwerftöd. Värden upgaf ssälarne,<br />
och Sällstapet stod medan han drack. Sedan<br />
man druckit Hofwets stålar, föreslogGref<br />
I'2nin WärdcnS, som fullgjordes af Sällstapet.<br />
De <strong>Resan</strong>de aftade sitt besök h^s Gref<br />
Ollow, som nu mera kallades<br />
en titel den Kejsarinnan honom tillagt til minne<br />
däraf, at han wid Tschesme förbrände<br />
Turkista Flottan. Detta sätt at förewigaminnet<br />
af stora wärf war redan i hos de<br />
Romare, och man fimier spär däraf i äldre<br />
Rysta Historien. Kejsarinnan har nyligen äter<br />
uptagit det samma, si at Gref Koman-<br />
-ok fatt nan,n af Buc!3Nofll
20 Moscau.<br />
söder om Donau, Furst DolZolucKi.afl>jm.<br />
lki o. s. w.<br />
Pä Gref Orlonz Gärd sig Herr Oxe<br />
några AstracansteFar (ovi5 I.2tjc3ucl2Li^iv).<br />
De äro nästan si store som Dofhjortar, fast<br />
mera lagbente, hafwa länga stökande öronoch<br />
i stället för swants en fettklump, som stundcm<br />
wägeriz Listpund. Herr Oxe ät detta<br />
stags Kött pä Grcfwcns bord, och förklarar<br />
stg aldrig smakat läckrare rätt.<br />
Bland Rysta Adelens yppighet räknas<br />
ot hafwa et stort antal Upwaktare. Sädane<br />
stodo til myckenhet, blandade mcd Betjeningen,<br />
omkring Grefwens Stol, dock utan at<br />
biträda wid uppastningen. De tycktes mycket<br />
tilfridsstälde, at dä och dä fä en nädig blick.<br />
Tassel-Musik hällcs äfwen allmänt, si wäl<br />
som öpet Bord, uti de store Herrars Hus.<br />
Bland dem som utgjorde Gref Orlowg<br />
tal-rikaBetjening, war en, nyligen frän Caucasus<br />
ankommen Armenian, hwilken i Grefwens<br />
Trägärd upstagit et Tält af tjock Filt,<br />
där han Camperade. Hans klädnad bestod<br />
af en läng och wid, med bälte, ätbunden<br />
Räck, samt wida Byxor och Stöftar. HanS<br />
här woro, pä Cartarista sättet, rundsturne.<br />
Hans Vapen utgjordes af en Dolk och en<br />
Bäge af Buffelhorn, med sträng af Buffelfenor.<br />
Han war stn Herre mycket tilgifwen,<br />
och hade, dä han trädde i tjenst, med en ed<br />
förbundit siL at anfalla alla Grefwens fiender,
Moscau.<br />
der, samt til bewis af stn trohet erbudit sig<br />
at afstära sitt ena öra. Han plägade äfwen<br />
tnsta, at all den sjukdom och olycka som skulle<br />
träffa Grefwen, mätte i det stället drabba<br />
honom sjelf. Han gaf med tecken tilkanna,<br />
at hans klädedrägt hade mycken fördel framför<br />
den Engelska. Med mycken wighcl gjorde<br />
han åtskilliga kroppswridningar och manade<br />
de främmande at göra dem efter. Han<br />
dantsade en Calmuckist dants, som bestod uti<br />
de besynnerligaste froppS-wridningar och rörelser,<br />
utan at han för öfrigt rörde stg ur stället;<br />
han wisade de främmande sttt Tält och<br />
stöt nägra pilar iluften til en förundranswärd<br />
högd.<br />
Gref.Orlow, som har.det bästa Stuteri<br />
iRytzland, förde de <strong>Resan</strong>de til.- sin Landgärd<br />
2 z mil frän Moscau, at bese detsamma.<br />
Han beledsagades därwid af en tom<br />
Parade-Vagn, fyra Husarer och den nämnde<br />
Armenianen, wäpnad med Bäga ochKoger,<br />
hwilken, med ständiga rop och handens<br />
tvcftande ädagaladc sin tilgifwenhet, och til<br />
Häst aflade stora prof af stn stickelighet och<br />
wighet. Uti Grefwens Stuteri sigoS Arabista,<br />
Persista, Lartarista, Turkista och<br />
tTngelsta Hästar. De Arabista hade han<br />
fatt til stänks af Le^ under kriget och ibland<br />
dem woro 4 af de ryktbara Rochlaner,<br />
som si sällan kunna fäs, emedan de<br />
fwärligen sändas ulur Landet. En af desta<br />
B 3 Roch-<br />
21
22<br />
Moscau.<br />
Rochlancr sändes sedermera af Gref Olow<br />
til Lord I^elbelt, sisom en present til Petersburg,<br />
jämte en Billet hwaruti Grefwcn<br />
berättar sig hafwa fatt den til stänks af 6li<br />
Rysta Bönderne äro mycket roade af en<br />
art boxning, och Gref Olow lät, til de <strong>Resan</strong>des<br />
nöje, anställa en sidan kamp. Omkring<br />
300 man woro frän nägden samlade til<br />
detta ändamäl, och delade sig i twa hopar,<br />
af hwilka hwardcra walde sig en Anförare<br />
som utmanade de stridande. Endast et par<br />
framträdde i sänder. De afklädde sig ej sisom<br />
Engelske Boxare. Pä händerna buro de<br />
härda Läder-wantar, at handen ej kunde utan<br />
möda knytas, och ofta stogo de mcd flata<br />
handen^ Dc framstälde wänstra foten och<br />
sidan, utsträckte sedan armen at afböja Motständarens<br />
stag, men stogo med den högrahanden<br />
at den andras anstgte csscr hufwud, medelst en<br />
swängning, ochgäfwo inga framstötar. Sa snart<br />
någondera warslagen til jorden,uphördekampen<br />
emellan des paret. Wid sidane fäktningar ste<br />
inge olyckor eller ledwridningar, sisom i England.<br />
Bägge hoparne wisade mycken nit för<br />
sina Kämpar och togo warm del i utgängen,<br />
men dä nägon twist yppades, bilade Grefwen<br />
den straxt, hwanil endast en nick eller et ögnekast<br />
fordrades. Sedan ungefär 20 par boxat,<br />
wille Grefwcn ga sina färde; men de<br />
bönföllo det han än en stund täcktes hedra<br />
dc-
Moscau. 23<br />
deras öfning med sin närwaro, ochdä sidant<br />
bifölls, bugade de sig ned til jorden, sisom<br />
skulle dem wedcrfaritS den synnerligaste näd.<br />
Grcfwen är mycket älskad af stna Bönder,<br />
och deras sträfwa upsyn förmildras i et ögncblick,<br />
'a snart han wisar sin person.<br />
Gref ?2nm, ryktbar af Benders eröfring<br />
och<br />
kufwande, har et Landt-<br />
Slott en mil frän Moscau, m,dt i en stor<br />
Skog, med stöna Trägärdeparker i Engelska<br />
smaken. Wid en mäitid, den Grefwcn gas,<br />
sägs största ömnighct af Apricoser, Drufwor,<br />
Ananas och flere frukter, som i detta Climat<br />
icke kunna fäs utom tilhjelp af Drifnus.I<br />
synnerhet anmärktes en liten art Meloner,<br />
som blifwit förde landwägen frän Astracan<br />
hela 170 Sw. milen, och därförc nägon gäng<br />
hafwa kost.t 10 Ducater stycket. Vid hwardera<br />
ändan af Bordet war en C )inestst Porcellains-Vase<br />
stäld med lefwande Kirsbärt-träd,<br />
hwilkasbär hämtades af grenarne wloDeserten.<br />
Hetmans af Ukrain, Gres l^nlomoft^«<br />
Landl -Slott liknar en liten Stad, och har<br />
40 til 50 Bygnader af olika storlek. Han<br />
häller stor stat, mänqe Upwaktare och en stor<br />
Orchestcr. Andre Ryste K^Znster stola upföra<br />
stg än mera lysande, och , sisom de fordne<br />
reacl^l-Herrar, utöfwaen nästan oinskränkt<br />
Dom-rättighet sfwer stna Undcrhafwande.<br />
Moscau har en Vauxhall, som hölls af<br />
en Engelsman, uti en rymlig Trägård, hwil-<br />
B 4 ken
24 Moscau.<br />
ken wid sammankomsterne rikt uplyses. Där<br />
är en Kotuncl2 och särskilde Rum för förfristningar.<br />
Uti Furst DolZolucKi Oi'm/Ki'B Trägärd<br />
wisas mönster af dc ftcra Fästniugar, dem<br />
bemalte Herre eröfrat. Herr Oxe sigPrinsestan<br />
Otli3lin2 DolZNlucKjz Portrait, mcd<br />
rörelse, hälst da han päminte stg, huru Hon<br />
med wäld blef fliten ifrän en Person, den<br />
hon hjerteligen älffade, och emot sin böjelse<br />
förmäldmed Ogr ?ster II; efter hwilkens död<br />
H)on Regerade för nägra ögneblick, men<br />
ihast<br />
blef<br />
störtad ned uti et fängelse, där Hon<br />
hölls innesluten under hela Kejsarinnan<br />
Regering. Omsider sattes Hon under Llila.<br />
beel, pä sri fot, gifte sig med Grcfwe Lruce<br />
och dödde utan Barn.<br />
Moscau har 434 allmännaKyrkor, men<br />
om man inberäknar Capeller, gar antalet<br />
weröf-<br />
1000. De gamle Kyrkorne äro fyrkantigt<br />
Vygnader med en Opel och 4 Domer,<br />
stundom af förgyldt Koppar ellerJern, stundom<br />
af Tenn, antingen rent eller grönmäladt.<br />
De äro gemenligen prydde med dubla Kors,<br />
hwilkas öfre twärstäng är fästad uti rättwinklig,<br />
men den nedre uti sned ställning, emedan<br />
man föregifwer, det Frälsarens Kors<br />
haft denna stapnad. Ofta ses en Halfmäne<br />
under den nedra twärstängen. Kyrkorne äro<br />
fördelade i Förhuset, kalladt^rgpe^, sjelfwa<br />
R^rkan och Choret. Gemenligen har<br />
Kyr-
Moscau. 25<br />
Kyrkan 4 stora fyrkantiga Pelare, som uppchälla<br />
Opelen. Deste, si wäl som wäggar<br />
och<br />
tak, äro höljde mcd oräkneliga Målningar<br />
af Frälsaren, Jungfru l^rig och Helgon;<br />
alle ogement store och ofta groft förfärdigade.<br />
Nägre äro mälade pä sjelfwa wäggen, andre<br />
pä stora Taftor af Silfwcr eller Masting, innefattade<br />
i ramar af samma Metall. Alle<br />
hufwuden äro omgifne af en si kallad (3
26 Moscau.<br />
Bordet ligga et Crucifix, Evangelium och<br />
KlontttrZmlet, som innefattar de för (Tlattwarden<br />
helgade Ämnen. Man far icke se<br />
nägot Velätc, sturit eller gutit, i någonGrekisk<br />
Kyrka. Man häller stg bokstaftigt efter<br />
lVloliz Lag, som icke förbjuder Mälarcs arbeten.<br />
Qfwer Kyrkoporten ser man altid det<br />
.Helgonets Bild, til hwars heder Templet är<br />
bygdt. De förbigående hälsa den med hattarnas<br />
aftagande och djupa bugningar, at pannan<br />
rörer marken. Et wördnads-betyg, det<br />
Herr Oxe stundom sedt förnyas til tio resor<br />
a rad.<br />
Kläckorne utgöra en märkclig omständighet<br />
wid Grekiska Kyrkans utwärtes andakt,<br />
ty ju heligare dag, desto längre ringningar.<br />
Klockstaplarne byggas särstildt fränKyrkorna.<br />
Kläckan sitter fast wid bjclklaget, och man<br />
draget kläppen mcd lag. Moscaus Kläckor<br />
äro ofanteligt store. Til S. Ivans Kyrka<br />
hörcr en, som wäger 6522 Listpund, Swenst<br />
wigt. Man beräknade Kejsares nit för Religionen<br />
efter tyngden af dc Kläckor, de läto<br />
gjuta för Templen. Följagteligen inneha<<br />
dc LoriB O^unol främsta rummet, emedan<br />
han gaf til Cathedral -Kyrkan i Moscau en<br />
Kläcka om 14,400 Listpunds wigt; men Kejsarinnan<br />
HnnZ fick sedan företrädet, som lät<br />
göra en Kläcka om 21,600 Listpund. Detta<br />
är den största Kläcka ihela werldcn. Herr<br />
Oxe mätte den noga, och fann dest högd<br />
tvära
Moscau.<br />
27<br />
mara iy fot, dest omkrets i botnen 63 z fot,<br />
samt dcst största tjocklek 23 tum. W'd en<br />
wädeld, som förbrände ställningen, nedföll<br />
Klackan och fick en spricka, <strong>genom</strong> hwilken 2<br />
personer beqwämligt kunde inga i bredd.<br />
Del gamla Slottet, hwari O^erne fordom<br />
residerode, ligger uti Rremlin, och bestar<br />
af en samling Vygnader utan smak eller<br />
plan. Hufwudbygnaden har et stort antal<br />
förgylde Spiror och Kulor, och framstdan är<br />
prydd mcd flera Rysta Landskaps -Vapen.<br />
Rummen äro smä, utom den stora Radsalen,<br />
som är ganska rymlig och har et Nalf, som<br />
wilar pä en ofantclig Pelare. Fordne Oa><br />
rerne gäfwo där Audicnce ät srälnm^d? Ministrar,<br />
med en aldclesÖsterländsk U'^gt, sittande<br />
pä en Thron of Silswer, som war 7<br />
a 8 ftt högre än golfwet och konstigt arbetad<br />
med Pyramider samt rikt förgyll); mcd<br />
en Spira fullsatt aflouveler, en lika dyrbar<br />
Krona, samt en Mantel, höljd af ädla Stenar.<br />
Bakom Thronen stodo fyra de resligaste<br />
Herrar, med Strids-yxor pä axlarna, klädde<br />
i fotsida Hermelins-Mantlar och prydde med<br />
Guldkädj^r 0. s. w. Denna stags pragt är<br />
nu urmodig, och Kejsarinnan, w:d sina besök,<br />
finner ej en gäng sin räkning at bebo Slottet.<br />
Herr buller har uptäckt, at Osr ?e.<br />
ter I. föddes pä detta Slott, dä M"N wanligt<br />
antagit, at en sidan heder tilkommit den<br />
lilla Staden Columna, hwilken man gansta
28<br />
Moscau.<br />
sta öfwerdrifwit och wanheligt kalladt Rytzlands<br />
Bethlehem.<br />
Herr Oxe besökteNunne-Klostret I^lo-<br />
-snovitstoi, som grundlades är 1393. Abbedlstan<br />
wisade sjelf Capellet med dest märkwärdigheter,<br />
dyrbara Skrudar, Helgona-Bilder,<br />
m. m. Där äro ftere Oarinnor ochPrintsessestor<br />
begrafne. Hon förde sedan Hr. Oxe<br />
och Sällstapet til sina egna Rum, hwarest<br />
20 Nunnor, efter gifwit tecken med Adbedistans<br />
Krycka, instämde ienSäng, som fortsattes<br />
under hela besöket, och war nog angenäm.<br />
Därefter ungfägnades Sällstapet med<br />
Champagne-Vin och andra förfristningar.<br />
Nunnorna furmos annars i stne Rum sytzelsatte<br />
at brodera en Skrud ät Ärke-Biffopen.<br />
De woro klädde i länga Näckar af swart Tyg,<br />
smarta Slöjor, smarta Pannkläden, och hade<br />
swarta Näsdukar om kindbenen si at deras<br />
utseende war blekt och ängsligt. Abbedis-<br />
san sjelf war ensam klädd i Siden. Nunnorna<br />
tilstädjes aldrig smaka Kött,utan lefwa<br />
de af Fist, Ägg och Frukter. Annars<br />
hälles denne Orden icke strängare, än atNun-<br />
«wrna kunna, dä och dä gä utiStaden pä<br />
lbcjök.<br />
Endast Rremlin har 8 Kyrkor, nästan<br />
tätt intil hwarandra. Uti St. Michels Kyrka<br />
war de fordna OZrerz begrafnings-plats,<br />
öfwcn som Jungfru Klarn Himmelsfärds,<br />
Rxrtg war utsedd til deras Kröning.<br />
Ibland<br />
'
Moscau. 29<br />
Ibland de iSt.Michael begrafne 03-<br />
-rer fäste Herr Oxe sin upmärkstmhet wid<br />
de följande.<br />
Ivan xv^NlivitcK i. grundlade Rytzlands<br />
magt. Han upsteg 1462 pä en Thron, som<br />
war stattssyldig under Tartarerna, men afkastade<br />
snart detta ok, gjorde förbllnd mcd ftere<br />
Europeiske Magtcr och war den försteÖar,<br />
som hade bcstickning frän Päfwcn, Sultan,<br />
samt Tysta, Pälsta och Danska Hofwen.<br />
Han befordrade Handelen, införde Artilleriets<br />
bruk <strong>genom</strong> en Hril!oteleB frän Bologna; lät<br />
prägla Mynt utan Cartaristc Vapen och pästriftcr,<br />
bygde Muren omkring Rremlin, m.<br />
m. Han war af en Jättelik wäxt och grymt<br />
utseende;hans härde ochbarbariste seder blefwo<br />
dock mycket förmildrade <strong>genom</strong> hans senare<br />
Gemäl 50p1n2, en Grekist Prinsesta af<br />
utmärkt skönhet och skicklighet, som hade mycken<br />
del si wäl i OZrenz stora föret gande,<br />
som i deras framgäng. Han dödde 1505.<br />
IvZn XVZliljvitcli 11. är af Häfdateknare<br />
gemenligen afmälad sisom den grymmaste Tyran.<br />
Det är ock onekeligt, at han begick<br />
mänga omenstligheter; likwäl hade han stna<br />
stora egenskaper, sisom Politisk Furste. Han<br />
inrättade en ordcntelig Armee; införde bruket<br />
af Eldgewär i stället för Vägar; intog Ca-<br />
san och Astracan, sitte sträck i alla stna<br />
grannar; utgaf den första strefna Lagbok, in-<br />
kallade främmande Konstnärer; införde Voklrycke-
Moscau.<br />
30<br />
tryckerier; sitte Kammar-märket pä redigare<br />
fot; ingick i Handels-förbund med England<br />
och lämnade Engelske Handelsman fri Neligions-öfning;<br />
war ock sinnad at anlägga Lä-<br />
rohus för Latinska och Tysta Spräken, m.<br />
m. Han bidrog siledes ansenligt til sitt folks<br />
höfsmng, oaktadt sina ftere grymheter. Men<br />
hos sjelfwe ?et^r l. war just icke mildhet den<br />
främsta dygden. Han dödde 1534 af sorg<br />
däröfwer, at han gifwit stn egen Son och<br />
Thronföljarc et dödeligt stag öfwer tinningen.<br />
Hans andre Son war en swag<br />
Regent, som mast styrdes af stn Swäger Zo><br />
riz (_?o^unot.<br />
Man ser ock i samma Kyrka IvZnB tredje<br />
Son Demetliuz, som trosblifwit,pä sitt<br />
nionde är, mördad i Uglitz efter LoriB O.<br />
clunosB befallning, och därföre anses för en<br />
Martyr, hwilkens asta högt wördas och siges<br />
hafwa gjordt underwärk.<br />
Widare. KlicKael l^eoclorovitck,som efter<br />
de grymma oroligheter, hwilka följde de<br />
falske Demetriern3B wälfningar, maldes til<br />
OZr. Han war Son af Patriarchen pliiw.<br />
reteB) emottog tidningen om sitt wal til Thronen<br />
med tårar, men Regerade wist och lyckligt<br />
28 är. Omsider —<br />
Hans Son Hlexe^ jVlicKZelovitcl,, ?eter<br />
den Stores F^dcr, som lät öfwerse Lagboken,<br />
förbättrade Armeen, grundlade Segelfarten<br />
pä Caspista Sjön, och Regerade 32<br />
ar.
yloscau. 31<br />
är. Ändteligen — dennes 2 Söner r>ac_lor,<br />
som nägon tid Regerade <strong>genom</strong> stn Syster 80.<br />
plii2B och (3glilxins wisa handledning, och lv^n,<br />
som war ifä ar ?eter den Stores Med-Regclit,<br />
samt stuteligen keter 11., den olycklige<br />
(^Zrovitclienz Son, som 1727 blef 0t1,21j.<br />
N3B Efterträdare och 173c), <strong>genom</strong> Läkares<br />
mistwärd, dödde i Kopporna. Med honom<br />
utgick ttom2n?offfa Huset pä Mans-linien.<br />
lullgfru l^3riX Himmelfards-Ryrka<br />
är den prägtigaste i Moscau. Choret är pä<br />
ftcra ställen klädt med wäl arbetade Guldoch<br />
Silfwer-plätar. En Silfwcrkrona om 147<br />
Llstpunds tyngd hänger midt i taket. Den är<br />
gjord i England och stänkt af en Klorolok.<br />
Skruden är omättcligen r,k, men arbetet ofta<br />
groft.<br />
Mänga Bilder äro af Jättelik wäxt, och<br />
förfärdigade pä 1400-talet. En Jungfru Kla»<br />
liZ, mälad af Bt. I^uegz, räknas för mycket<br />
helig och har gjordt underwärk. Anstgtet, som<br />
är nästan swart, omgifwes med en
32<br />
Moscau.<br />
tideligen förklarade Rysta Kyrkan för beroende<br />
af sig sjelf. Frän honom räknas ii Palriarchcr<br />
til den sista Hdrwn, da Patriarchatet<br />
1699 indrogs af ?etsr l. Af desta är<br />
dock ingen si märkwärdig som Nicon, hwilken<br />
af simliga dyrkas för et Helgon, och af<br />
andra hålles för en Antichrist. Hans lcfnadslopp<br />
är korteligen af följande innehall:<br />
Nicon föddes 1613. Mankänner ej hans<br />
stägt. Han upföddes i Kloster och fattade<br />
smak för Munk-lefnaden, men nödgades gifta<br />
sig, och blef Scculair Präst. Efter 10<br />
ars sammanlefnad med sin Hustru, öfwcrtalade<br />
han henne at gäiKloster, och gjorde sig<br />
sjelf til Munk. Pä en ödslig Holme iHwita<br />
Hafwet, war et litet Brödraskap, som<br />
höll de strängaste reglor, och Niconbegaf stg<br />
dit. Munkarne bodde i särskilda Kamrar,<br />
och sigo hwarandra endast om Lögerdags nätterna,<br />
dem de tilbragte iKyrkan, med bön<br />
och sing, hwarpä de stildes at följande Söndags<br />
middagen. De lefde blott af Brödoch<br />
B'st. Nägon tid därefter följde Nicon Munkärnas<br />
Föreständare til Moscau, at samla<br />
Allmosor til en ny Kyrka. Efter hemkomsten<br />
blef han, för nägon mistsämja, jagad<br />
frän Ön. Han gick om bord i en liten Bät,<br />
ätföljd af en enda Person, hotades af storm,<br />
men kastades dock lyckligt pä en Ö, hwarifran<br />
han kom til fasta Landet. Han trädde<br />
se-
Moscau. 33<br />
sedan i et annat Kloster, och bygde sig en<br />
särskild Hydda pä en Holme, lefde af fiske,<br />
och sig ej sina Medbröoer utom deras Andaktsstunder.<br />
Detta gas honom sidanc anse,<br />
ende, at han, wid första ledighet, waldes til<br />
Klostrets Föreståndare. En angelägenhet förde<br />
honom til Moscau, där Hlex^<br />
lovucK fattade sidani förtroendetil hans skicklighet,<br />
at han steg för steg Wnom 5 är uphöjdes<br />
til Ärke -Biskop af Novogorod och<br />
omsider til Patriark af Rystland 1652. Wid<br />
et upror i (Tlovogorod wis.de han en-owanlig<br />
behjerlenhet. Gouverneuren tog stn tilftygt<br />
iNiconß Hus. Folket äskade dest utlefwcrering,<br />
hwilket Nicon personligen wägrade, blef<br />
dä öfwerfallen med stenar, stäpad wid häret<br />
och med plats ryckt liftös undan den ursinniga<br />
hopen. Men knapt hade Prelaten kommit<br />
stg före, dä han infann sig pä Radhuset,<br />
midt ibland de uprorissa, och stillade dem<br />
med sin talegäfwa och frimodighel. Kejsaren<br />
lämnade ät honom at straffa<br />
de brottstiga,<br />
hwilket utfördes med minsta möjeligahärdhet,<br />
och Nicon eftergaf alt honom personligen tilfogadt<br />
wäld. Sina stora inkomster anwände<br />
han^til barmhertighets-wärk; bygde Fattighus<br />
ät Ankor, drog försorg för Faderlösi, skyddade<br />
förtryckta, m. m. Säsom Patriarch bygde<br />
han Lärohus för Grekiska och L.atinsta<br />
Spräken, lät anstaffa Handskrifter fränBerget<br />
Athos, samt öfwerse Kyrko-Vlbelen och<br />
C Hand-
34 Moscau.<br />
Handboken. Han bragte därhän, at alle yngre<br />
Afstrifter rättades efter gamla Slavoni-<br />
ansta Bibelen; lär däraf, under egit inseende,<br />
utgå en tryckt Urlaga; rensade Kyrkorna<br />
frän en mängd mindre behörige Helgons<br />
Afbilder och afstaffade flera grofwa widsteppelscr.<br />
Kejsaren radförde stg ofta med honom<br />
i de benigaste Regcrings-ärcndcr och rönte altid<br />
hans utmärkta skicklighet, warsamhet och<br />
<strong>genom</strong>trängande själastyrka. Men hans fall<br />
war lika hastigt, som hans uphöjclse. Han<br />
ådrog sig Ministrames afwund, <strong>genom</strong> sitt<br />
inflytande pä allmänna radstagen; Prästerskapets<br />
hat <strong>genom</strong> stn upstgt pä deras skyldigheter,<br />
och folkets afsty, <strong>genom</strong> widstepelsens<br />
motande. Omsider föllhan äfwen i 02ren8<br />
och 03rmn2N8 onäd, dels <strong>genom</strong>sin ständagtighet<br />
at förfäkta dethan anstg förrätt, dels<br />
<strong>genom</strong> Hoffolkets stämplingar. Sä snart han<br />
märkte sitt fall wara a bane, affade han sig<br />
i6?
Moscau. 35<br />
om 2 alnars längd och en alns bredd, höljd<br />
mcd Wast, och tillagade sjelf stn ringa föda.<br />
Llkwäl, för at wara nyttia under all denna<br />
sräkning, utarbetade han en Chrönika efter<br />
Rystlands gamla Häfdeteknare, hwilket Märk<br />
är ansedt för det trowärdigaste ledband. Han<br />
war sjelf si angelägen om dcst helgd, at han,<br />
pä första bladet, bannlyste hwar och en, som<br />
dri,tade däraf ändra en bokstaf. Likwäl kunde<br />
han ej undgä förföljelser. Han anklagades<br />
för obehöriga striftwäxlingar til 02ren«<br />
och Statens städa. Är 1666 hölls et Kyrkomöte,<br />
där Nicon offentcligeu afsittcs och<br />
förwistes til et mera aftägse Kloster. Et stort<br />
bewis pä hans oskuld war, at intet annat stal<br />
kunde i Domen äberopas, än det, at han,<br />
mcd stn friwilliga afsijelse, brottstigt öfwergifwit<br />
stn Hjord. I^icon undergick alt sidant<br />
mcd lika stor själ och wägrade emottaga eftergift<br />
för brott, dem han wiste sig icke hafwa<br />
begädt. Efter älexe?« död blef honom<br />
tillätit at äterftytta til sitt Jerusalem, sedan<br />
han tilbragt 16 är sisom Landtförwist, men<br />
han dödde pa rcsin, 66 är gammal.<br />
Uti Rysta Kyrkor finnas inge Stolar,<br />
emedan andakten förrättas stående. UtiI.<br />
Maria Kyrka sig dock Hr. Oxe -twä Stolar,<br />
af hwilka den ene fordom warit för Og.<br />
ren, den andre för Patriarchen. När Peter<br />
l. förklarat sig för Patriarch, och Ärke-Vistopen<br />
af lTlovogorod sträfwade efter denna<br />
C 2 wär-
36 Moscau.<br />
wärdighet, pekade han en gäng pä Patriarch-<br />
Stolen och sade tilOaren: Den där är nu<br />
onyttig. Befaller l3d.Maj.t at den bortstöttas.<br />
Oaren teg. Frägan förnyades,<br />
t^ej, sade Oaren, den stall hwarken stöttas,<br />
ej heller stall du sitta där.<br />
Herr Oxe besig Riks-Archivet, som<br />
höllsi den förträffligaste ordning af Hr. (3.<br />
?. IVluller. Statens Papper lago i stora Kistor,<br />
sisom andre luntor, til dest nu Rege-<br />
rande Kejsarinnan besatte Herr buller <strong>genom</strong>se<br />
och medelst ordentclig upställuing göra den-<br />
na Historiska statt mera tilgängclig. Nu mera<br />
war detta wärkstäldt. De Papper, som<br />
cmgingo Rystland särstildt, woro stälde i sina<br />
egna med Glasdörrar försedde Cabinetter, si<br />
at hwarje Province hade sitt cgit rum med<br />
pästrift. De utländske Stats-Papperen woro<br />
bragte i ordning efter de sirstilde Riken, dem<br />
de rörde; alle efter Äretal. Herr Oxe fann<br />
där en i sjelfwa England mycket twistig händelse,<br />
rörande Iv2n WZlilovitcK 11. som siges<br />
hafwa friat til Drottning Tliladetli. Men<br />
detta ägtenstaps-förstag angick en Fröken<br />
«2 hwilken Oaren wärkeligen begärde<br />
til Gemäl, i anseende til den förmänliga<br />
beffrifning han, <strong>genom</strong> en Engelsk Läkare,<br />
ärhällit af demälte Fruntimmer. Oaren war<br />
wäl da gift och hade sin femte Gemål, lofwade<br />
dock stilja henne iftän stg, af orsak, at<br />
hon war hans Undersäte. Men hela saken<br />
stad-
Moscau. 37<br />
stadnade <strong>genom</strong> 02ren8 död. Kii^betK synes<br />
ej heller hafwa warit särdeles angelägen<br />
om denne förbindelse. Hennes Ambastadeur<br />
talade ur hög ton; men O^ren förklarade<br />
det, ihändelse Drottningen icke, wid nästa<br />
beskickning, sände den Person han astundade,<br />
stulle han gä sjelf ästad och wisa, det intet<br />
hinder kunde göra hans fordran fruktlös. —<br />
Där sägs äfwen et Vrcf af den 4 Augusti<br />
1514, ifrän Kcjsir K_l2ximili3n I, hwaruti<br />
VV2liii Iv2novitcK hälsades för Rcjsare.<br />
Därefter besöktes Universttetet, so,n äfwen<br />
är belägit i Rithaygorod. Det inrättades<br />
under Kejsarinnan Klilabetl,, och underhäller<br />
600 Studenter, som där, pä Kronans<br />
kostnad, njuta kost, kläder och underwisning.<br />
ITryckeriet, som först besigs,<br />
framto.gs ur Prästen en Complimcnt til de<br />
<strong>Resan</strong>de pä Engelska och Rysta. Bibliothekct<br />
är litet och Phyststc Instrumenterne endast<br />
mattclige. FöreläSliingar hällas ide<br />
ftäste Wetcnstapcr och ftere Guropeista Spräk;<br />
men icke Grekiska och Abreista.<br />
Destutom finnas twä Gymnaster grundlaqde<br />
äfwen af _^lis2l)etK, hwarest 23 Profcstorcr<br />
lära Spräken, til och med Tartaristan,<br />
samt, utom de egenteliga Wetenstaper,<br />
Fortificationen, Artilleriet, m. m. Där äro<br />
äfwen Läromästare för de wackra Konsterna,<br />
Vyggnings-konsten, Rit-konsten, samt Fäktmästare<br />
m. m.<br />
C 3 Mo-
38 Moscau.<br />
Moscau är medelpunkten, som förbinder<br />
iTuropeista och Siberista Handelen,<br />
men dc ftäste Waror föras dit och dädan pä<br />
Slädar. Alla Köpmansbodar äro lagde uti<br />
Rithaigorod, och, efter Österländska sättet,<br />
stälde i rader, sisom pä en Marknadsplats,<br />
Dc, som handla med et och simma siags Waror,<br />
hafwa sina Bodar in til hwarandra.<br />
Bundtmakarcbodarnc intaga flera gator. Agaren<br />
bor där aldrig, utan infinner stg i Boden<br />
om morgonen och lämnar den om aftonen.<br />
Bland andra Handelswaror äro ock Hus<br />
til salu i Moscau. Man ser i en af Förstäderna<br />
timrade, men söndcrtagne HuS, af<br />
alla stags storlekar och inredningar. Den, som<br />
behöfwer en Bygnad, <strong>genom</strong>gär Ritningarna,<br />
hwilka upwisas, »väljer efter sin smak och<br />
kan, innom några dagar, hafwa sin tomt<br />
bebygd.<br />
En förmånlig inrättning finnes i'Mos
Moscau. 39<br />
Schach spelas si allmänt i Rystland, at<br />
man ej allenast i alla Sällstapcr ser detta<br />
tidsfördrif, utan ock Schach-spelare ofta träffas<br />
framför ingängen til Hus och Bodar i<br />
Moscau. Rystarne anses at ga wida i detta<br />
Spel. Drottningen gör ock samma steg<br />
som Hästen, hwadan än mera uträkning fordras.<br />
Schach spelas där ock iOuadrille,<br />
hwilket är bäde nöjsammare och »vidsträcktare.<br />
Hittebarns-Huset och dest inrättning, som<br />
af Kejsarinnan grundlades 1764, förtjenar<br />
en <strong>Resan</strong>des upmärksamhet. Det wldmagthällcs<br />
af enstitttas friwilliga tilstott, demKejsarinnan<br />
upmuntrar med åtskilliga förmäncr<br />
samt tilläggande af en efter gäfwan afmätt<br />
Rang. En Köpman Dimidos, hwilkcns Förfäder<br />
först uptäckt och arbetat Siberiens<br />
Grufwor, samt af dem samlat stor förmögenhet,<br />
har pä denna Inrättning kostat öfwer<br />
24 Tunnor Guld. Huset är bygdt nära<br />
Mostua-Floden pä en högd där luften<br />
fritt spelar. Hade 1778, 3000 Hittebarn,<br />
men är ämnadt at emottaga 3000. Barnen<br />
föras til Portwacktaren och cwottagas utan<br />
cfterfrägan eller nägons förord. Rummen äro<br />
rymlige; Sof-kamrarne, som äro särstildt<br />
bygde frän Arbets-rummen, hafwa fri wädcrwäxling.<br />
Hwart och et Barn har sin egen<br />
Säng af Stal. Lakan ömsas hwar wccka<br />
och Barnen fä rent Linne tre gängcr i wcckan.<br />
En angenäm snygghet rädcr öfwer alt.<br />
C 4 Äf-
Moscau.<br />
40<br />
Afwen AmmsrncS Rum hälles utmärkt rent<br />
och fritt för all widrig lukt. Waggor äro<br />
bannlyste, och i synnerhet förbudit at gunga<br />
Barnen pä armarna. Lindor äro äfwen si<br />
där, som öfwer alt i Rystland, utur brur,<br />
och man nytjar en lösswcpning. Barnen woro<br />
alle muntre och hade et fristt utseende.<br />
Dä Directeuren, som ledsagade Herr Oxe,<br />
inkom, framlyste en glädje i alla Barnens ögon.<br />
De samlades omkring honom, för at<br />
tysta hans händer, mcd ftcra betyg af sin okonstlade<br />
kärlek, hwilket war et oswikcligt bcwiS<br />
af den godhet, hwarmcd han sörjer för<br />
deras behof. Barnen blifwa hos Ammorna<br />
twä är, och föras dä til den lägsta Clastcn,<br />
hwarest Gastar och Flickor lefwa tilhopa til<br />
sjunde aret. Dä skiljer man dem ät. Både<br />
Gästar och Flickor lära läsa, strifwa och räkna.<br />
Gästarne tilhällas dcstemellan at sticka<br />
Strumpor, karda, häkla, m. m. och Flickor,<br />
ne at spinna, sy, sticka, knöpla samt deltaga<br />
ihushälls -sysior, sisom baka, koka, m. m.<br />
Pä fjortonde aret sär hwart och elHittebarn<br />
wälja hwad lefnads-yrke som behagas, och<br />
til den ändan finnas ftcre Monufactur-inrättningar<br />
anlagde i sjelfwa Huset. Nägre Gässir<br />
och Flickor lära Fransyska och Tysta,<br />
samt nägre fä Gästar Latin. Andre lära rita,<br />
stela, dantft. Wid tjugonde aret utgä<br />
de, och fä, jämte en summa penningar, frihet<br />
at bosatta sig hwarest de behaga innom<br />
Ry-
Moscau. 41<br />
Rysta Riket. En stor förmän i et Land, där<br />
annars ingen kan lämna sin fcdelse-orc utan<br />
tilständ. Herr Oxe säg Barnens Middagsmaltid.<br />
Gästar och Flickor äta wid ftrstildte<br />
Bord. Matsaiarne äro särstildt bygde,<br />
wälfde och rymlige. De som höra til främsta<br />
Clasten eller äro öfwer 14 är, sitta, men<br />
de öfrige sta. De smä Barnen hafwa sin betoning<br />
och tilsyn; men dc öfrigeuppasta hwarandra<br />
hwar sin gäng. Middagen bestod af<br />
Ox- och Kalfkött, hwarpä en Säppa war<br />
kokad mcd Risgryn. Herr Oxe smakade anrättningen<br />
och fann den utmärkt god. Brödet<br />
war ganska smakeligt och bakadt af de<br />
äldre Barnen. Hwart Barn hade stn Servi'ctte,stn<br />
Tcnn-Talrick,Knif,Gaffel och Sked.<br />
Duktygen ömsas 3 gängor i weckan. Bärlien<br />
upstiga kl. 6, äta middag kl. 11 och aftonmål<br />
kl. 6. De smärre Barnen fa Bröd<br />
kl. 7 och 4. Emellan läro-timmarnc lämnas<br />
dem all frihet och de upmuntras at mara ute<br />
iluften, ju mer dest häldre. Uti Huset är<br />
en Theatcr, hwilkens Decorltivner äro förfärdigade<br />
af Barnen. Herr Oxe sig där<br />
Barnen stela 2:ne frän Fransyskan pä Rysta<br />
öswersitte Stycken: I
42 H. Trefaldighets Rloster.<br />
De sluta ock gemenligen hwart Spel mcd wackra<br />
Balletter.<br />
Herr Oxe wille ock best Troitstoi, eller<br />
Den H. Trefaldighets Rloster, belägit<br />
7 mil frän Moscau och märkwärdigt däraf,<br />
at O^relne, äfwen Peter 1., dit tagit sin<br />
tilflyckt wid timande upror. Et post med orlileß<br />
för Hästar war utwärkadt, och ombyte<br />
bestäldt wid halfwa wägcn. Men en hufwudomständighet<br />
förgäten. Man bör äfwen hafwa<br />
en Soldat, som mcd eftertryck wärkställcr,<br />
ty Rysta Bonden skjutsar trögt, emedan<br />
han är si illa betalad.Isjelfwa Moscau<br />
fick Sällskapet wänta 9 timmar pä Hästarnas<br />
ankomst, och til deras harm fränspändes deste<br />
wid första Vy. Mycken rädbräkad Rysta<br />
stöstes förgäfwes. Den Skjutsande förklarade<br />
at han ej war skyldig skjutsa längre. Olyckligtwis<br />
lago Byarne owanligt tätt, och i<br />
hwarje Vy förestod ombyte, gräl och uppehåll.<br />
Man tilbragte 13 timmar pä tre mil.<br />
Men wid Bretofshina, et litet Lust-Slott,<br />
af angenäm belägenhet, det Oir petei-8 Fader<br />
utmärkt älskade, och hwarest Kejsarinnan<br />
befall en Stenhus-byggnads anläggande, i stället<br />
för de smä gulfärgade Trähusen , träffades<br />
en Sergeant, den Gref VolKonlKi ditsatt<br />
til biträde ät Sällstapet. Han kände ordningen<br />
och förklarade or6erne med stn Sabel.<br />
Allmogen tycktes bättre första denna stags<br />
wältalighet, samt emotlog slängar mcd all möjelig
H. Tres. Rloster.<br />
43<br />
jelig köld och fryntlighet, och si snart Kutsten<br />
kom pä sttt säte, började han sina Wisor,<br />
pä Rysta maneret, med lika godt lynne.<br />
Klostret liknar en liten Stad och är starkt<br />
befäst, efter forntidens sätt, med höga Nallar<br />
och Torn, som hafwa Trädtak och Skottgluggar.<br />
Det har uthärdat swära belägringar<br />
och kunde ej intagas af I^mllguz, ehuru<br />
han angrep det med en stor Pälst Armce.<br />
Utom Munkames Rum ses där Slottet och<br />
9 Kyrkor bygde af fordna 02rer. Det war<br />
fordom det rikaste Kloster i RlMand, hade<br />
300 Munkar och et ansenligt antal Studenter.<br />
Minst 100,000 Bönder lydde dä därunder,<br />
men de äro nu dragne under Kronan<br />
och man gifwer Klostrets Medlemmar endast<br />
smä Pensioner. Nu äro knapt 100. Munkar<br />
och 200 Studenter öfnge. Muntornas<br />
rcg?l är sträng. De smaka aldrig Kött och<br />
kläda sig i swart färg.ISlottet är etNum,<br />
där OZs Peter denFörstes förnämste Hjeltcbragder<br />
föreställas. Kyrkorne äro öfwermätton<br />
rika af Guld, Silfwcr och dyrbore<br />
Skrudar. Den förnämsta har en Opel<br />
af förgyld Koppar och 4 Domer af grönmäladt<br />
Tenn. Nägden är wäl uvodlad, folkrik<br />
samt fruktbärande. Herr Oxe bestädade den<br />
frän en wacker Klockstapel, bygd af Kejs.K.<br />
lil^betl,. Enligt D. buleking stall där finnas<br />
en artig Boksamling, men den kunde ej öpnas,<br />
emedan Archimandriten icke war närwa,<br />
rande. Den
44<br />
Tver, September 1778»<br />
Den 14 September lämnades Moscau<br />
och resan fortsattes til Petersburg. Följande<br />
dagen ankom Herr Oxe til Tver, som<br />
har en angenäm belägenhet jämte Volga-Floden.<br />
Staden fick stn sörsta befästning 1132,<br />
och lades, mcd dest tilhörande nägd, under<br />
Rysta Kronan är 1490. Den delas i Gam-<br />
la och l^l^a Staden. Den förra är odcty-<br />
delig och besiar mast af<br />
Träkojor; men den<br />
Nya har efter branden 1763 blifwit bygd efter<br />
en ordentelig plan. Kejsarinnan har lätit,<br />
pä Kronans kostnad, upföra ftera Allmänna<br />
Byggnader, och destutom ej allenast utan ränta<br />
förstutit til hwar och en, som wille bygga<br />
Stenhus, et Län af 1200 Riksdaler, pä<br />
tolf är, utan ock sedermera däraf efterskänkt<br />
en tredjedel. Hela Förstotts-summan belopp<br />
sig til 240,000 Riksdaler. Alle Gator äro<br />
räte och brede, och sammanlöpa i et ättkantigt<br />
Torg, omgifwit af wackra Hus. Gymnasium<br />
liar 600 Studerande under Biskopens<br />
upsyn. Är 1776 anlade Kejsarinnan en Schola<br />
för 200 Vorgarcbarn, som lära läsa, räkna<br />
och ssrifwa, samt öfwas til handasiögder.<br />
Är 1779 inrättades en Adels -Academie för<br />
120 unge Adelsmän, som njuta underwiöning<br />
iSpräk, Wetenstaper och ftere fördetta Ständ<br />
prydelige öfningar, sisom rida, fakta, m. m.<br />
Handelen är blomstrande i anseende til Flodcrne<br />
Volga och Tvcrza, som där sammanlöpa,<br />
och föra Siberiens samt de Södre<br />
Ry-
Tver. 45<br />
Ryste Provmcernas Handels-waror. De woro<br />
nu höljde af Båtar. Volga har sitt ursprung<br />
13 mil frän Tvcr, men är först segelbar<br />
wid denna Stad, och ökes af Tverza,<br />
hwilken nu blifwit förbunden med ("leva, si<br />
at man kan, pä matten, föra Handclswaror<br />
frän Östersjön til Caspista Sjön. HandelS-<br />
Vätarnc byggas ftate, för de mänga grundens<br />
skull i Volga, och göras blott för en<br />
resa; ty efter ankomsten til Petersburg säljas<br />
de til Wed. Är 1776 pastcrade 2641 sidanc<br />
förbi Tver. Säsom det orimliga bruket,<br />
at tälja alla Plankor mcd Ixa, war högst<br />
stogsödande, förordnades, at för alle Farkoster,<br />
hwilka woro bygde med sädana Plankor,<br />
skulle en plikt wid Tver erläggas af 24<br />
Riksdaler. Detta hade den wärkan at första<br />
aret inftöto24,000Ridaler, det andra 60,000,<br />
det tredje 400, det fjerde ingen enda; och<br />
Sägar anlades för<br />
SkeppswirkctS beredning.<br />
Staden har minst 10,000 Själar, och Länet<br />
har ansenligen förkofrat sig <strong>genom</strong> Regeringens<br />
nu widtagne wisi mätt. Värdshuset hölls af<br />
en Tyst, uti et af de nya pragtiga Husen war<br />
dock nästan tomt pä Husgeräd och Sängar.<br />
Nägden är fruktbar pä Spannemäl af alla<br />
stag, Vohwete, Lin, Hampa. Skogarne bcstä<br />
af manlige Barrträd, Ek, Björk,Popel,<br />
Ast, och hysa Älgar, Björnar, Vargar,<br />
Räfmar, Kaniner, Marmotdjur, Hillrar och<br />
flera Djurarter, samt mänga stags Foglar.<br />
Flo-
46 <strong>Resan</strong>tiltTlovogorod, Sept. 1778-<br />
Floden Volga har ock et stort antal Fist-ar,<br />
ter, bland hwilka Sterleten, Stören ochVelluga<br />
förijena särdeles nämnas.<br />
Den 19 lämnades Tver. Följande dagen<br />
ankom Herr Oxe til wishney N)oloshok,<br />
en af de Kejserliga Städer, som blifwit<br />
förklarade för fria, och däri<strong>genom</strong> börjat<br />
resa sig af den usel het, twäng och siafweri<br />
medföra. Där löper Canalen som förbinder<br />
Östersjön mcd Volga. Herr Oxe<br />
sig en myckenhet Byar och Trägärdar befästadc<br />
med p^lis^er om 6 alnars högd. Denne<br />
sed är gammal i Rystland, och i de äldsta<br />
Lagar stadgas knutjtraff för den, som underlät<br />
at si förwara stn Gärd emot Tartarernas<br />
anfall. Nu bibehälles den af gammal<br />
häfd. Landet började blifwa alt mera<br />
wackcrt och odladt. Uti Bronitza bodde Hr.<br />
Oxe den 24 hos en Präst. Hans HuS war<br />
aldelcs lika med Böndernas, endast renligare och<br />
bättre försedt med Sten- och Träkäril. Värden,sjelf<br />
klädd lika med Allmogen, och blott<br />
stild frän sina Ähörare med et längt, lösi<br />
hängande här, war, jämteHustru och Barn,<br />
systelsatt at rensa Fiskar och samla Rammen<br />
för Ccwiar. Brädden af Hösträgen stod grön.<br />
Rior äro där i bruk. Store Oxdrifter frän<br />
Ukraine förbirestes, hwilke drifwas hela 120<br />
mils wäg til Petersburg. De betas pä lediga<br />
platser, ömse sidor om Landswägen (äfwen<br />
en Österländsk sed) och deras Drifware<br />
lig-
<strong>Resan</strong>tiltTlovogorod, Sept.1778. 47<br />
ligga under bar Himmel, där de uptända eldar<br />
för wärma och matlagning, samt sofwa<br />
pä bara marken. En owcm skulle taga dem<br />
för en wandrande ttorcie<br />
Vägen är huggen i rät linea hela 70<br />
milen frän Petersburg, och är siledes nog<br />
ängsiig i brist af ombyte för ögat. Skogen<br />
är fäld pä ömse sidor, 40 a 50 steg. Byar<br />
och odlade Platsar äro icke allmänne. Wägcn är<br />
först grundlagd med Stackar, pä hwilka et<br />
hwarf qwistar blifwit lagdt, och höljdt med<br />
Sand. Men dä Stäckarne rutnai, blifwer<br />
denna wäg gropig, och dä Sanden bortsköljts,<br />
kan nästan ingen uthärda den täta stakningen<br />
emot det kulriga Timret. Vyarne bestä<br />
af Trähus, och hafwa blott en Gata. De<br />
äro dock bättre här, än pä andra sidan om<br />
Moscau. Husen äro wäl utan konst, men<br />
dock lämpade efter luftstrckets stränghet. De<br />
bestä manligt af et WäningS-rum, stundom<br />
af twä, dock bor altid Hushället tilhopa.<br />
Sängar äro si sillsynte, at Herr Oxeblott<br />
sig twänne under hela resan. Uti dem lago<br />
twä Owinfolk, i sina kläder, mcd hufwuden<br />
wände ät olika häll. Allmogen sofwer man-<br />
ligt pä Bänkar, Golf eller hälst pä Ugnen,<br />
där man sär se Karlar och Owinfolk om<br />
hwarandra, gemenligen si godt som nakne.<br />
Isomliga Hus sigos en art Lafwar, 334*<br />
alnar frän Golfwet med twärbräder, pä hwilka<br />
Folket sof med nedhängande ben, och tycktes<br />
hwarje
48<br />
<strong>Resan</strong> ti! tTlovogorod, Sept.1778.<br />
hwarje ögneblick wara färdige at nedfalla. Säsom<br />
ofta 20 Personer woro hoppackade iet<br />
litet Rum, blef både hettan och stanken nog<br />
plägsam, hwilket än mera ökades, där ingen<br />
Skorsten war at afteda röken; likwäl, när<br />
Herr Oxe öpnade Skottluckan, at hämta<br />
någon frist luft, inträngde en si stickande<br />
köld, at han häldre underkastade stg förstnämdc<br />
olägenhet.<br />
Midt i Rummet hänger altid frän taket<br />
et Käril med helgadt matten och en Lampa,<br />
som dock endast brinner wid wista tilfällcn.<br />
Ihwart Hus fes äfwen et pä Träd mäladt<br />
anstgte af nägöt Helgon, men si illa gjordt,<br />
at det snarare liknar en Calmuckist Afgud,<br />
än nägot Mennisto- anstgte. Framför denne<br />
Bild aflägger Husfolket stn andakt, när det<br />
gar til sangs och upstär, medelst forstningar<br />
för pannan och sidorna, samt otaliga bugningar,<br />
hwilka stundom ske si djupt, at pannan<br />
rörer golfwet, och fortsättas i ftera minuter.<br />
Hwar och en, som kommer in, gör<br />
sin första hälsmng för detta Helgon, innan<br />
han wänder stg til Husfolket. Allmogen är<br />
mycket höftig stns emellan; hälsar med blottade<br />
hufwud, bugar ofta och ärbödigt, önskar<br />
hwarannan godt, 0. s. w. De uttrycka<br />
sig med mycken listighet och tusende ätbörder,<br />
men wift stg särdeles stafwiste i sitt upförande<br />
emot dem, som äro af högre Ständ. De<br />
kasta stg til jorden och röramarken mcd pannan.
<strong>Resan</strong> til("lovogorod, Sept.1778. 49<br />
nan. Herr Oxe ätnjöt sidan ärebetygelse<br />
ej allenast af Tiggare, utan ock af Barn och<br />
Bönder. (Denne österländska sed mäste fallit<br />
en Engelsman särdeles märkwärdig.)<br />
Ryste Bonden förwarar särdeles stna<br />
ben för köld. Bäde om Wintren och Sommaren<br />
bär han et och stundom twä par grofwa<br />
Ullstrumpor; lindar utanpä dem et groft<br />
Wallmarssiycke om ftera alnars längd, samt<br />
päkläder omstder et par Stöftar, som lätt<br />
kunna rymma hela denna anstalt. Deste ben<br />
föreföllo därföre Herr Oxe sisom onaturlige,<br />
til dest han hade tilfälle at iBöndernas<br />
Pörten se och betrakta hela Garderoben. Äfwen<br />
de öfrige kroppsdelar blifwa wäl klädde.<br />
Bland Folkets föd-ämnen nämner Hr. (.'oxe<br />
Rägbröd, som fylles mcd Lök, Morötter,<br />
färskt Korn, m. m. och doppas i Olja.I<br />
synnerhet utgör dock Senap en artikel af betydenhet.<br />
Ialla Hus och pä alla Köpeplatser<br />
sigs en förundranswärd myckenhet af<br />
swart, hwit, brun och gul Senap. Folkets<br />
manligaste dryck är G.uast, som göres liken<br />
Wört, mcd hett malten pä Räg- eller Kornmjöl.<br />
En dryck v^scky, distillerad af Malt,<br />
är ocksi mycket begärlig och blir ofta mistbrukad.<br />
Ibland de mast wanhcdrande oseder, anför<br />
Herr Oxe et hos Rysta Allmogen gäng-^<br />
se bruk, at Fadren gifter sin Son, om 8 2<br />
9 ars älder, mcd en fullwäxt Piga, den han<br />
sjelf ej allenast nytjar til biträde iarbetet,<br />
D ulan
<strong>Resan</strong> tiltTlovogorod,Sept.1773.<br />
50<br />
utan ock til en si beskaffad bekantskap, at<br />
ofta ftere Barn däraf tilkomma. Herr Oxe<br />
märkte i ftcra Hus twä Matmödrar, af hwilka<br />
den ena war älderstegen och kunde wara<br />
Mannens Moder, och den andra bar namn<br />
af Sonhustru, men i sjelfwa märket warFadrens<br />
Bihustru. Flere Personer af Ständ<br />
försäkrade Herr Oxe, at denna ohyggeliga<br />
plägsed ännu öfwades, men aftog smäningom,<br />
i den män Regeringen och Prästerstapet där-<br />
emot förente deras ätgärd.<br />
De Bönder, som äro förbundne at skjutsa,<br />
kallas Jamschicks, och äro befriade frän<br />
Mantals-afgift, Utstrifning, jämte ftera förmaner.<br />
Likwäl äro de, i anseende til den laga<br />
stjutslegan, si odenägne, at, wid <strong>Resan</strong>des<br />
ankomst, gräl och stagsmäl ofta upkomma,<br />
hwilka Rättaren knapt förmär stilla.<br />
Deste stridigheter kunna nägon gäng wara rolige<br />
nog at ästäda för en <strong>Resan</strong>de, som ej<br />
gör stg et nöje at skynda, men i längden äro<br />
de odräglige. Engelsmannen 02nceler har<br />
mycket misttagit sig, dä han berättar, det<br />
Bönderne stogos om den äran at sitta Hä-<br />
star för hans Wagn, ty just lnotsitsen war<br />
ämnet för deras twjst. Rättaren mäste ofta<br />
föreslä lottning, at afstuta en si benig fräga.<br />
En Soldat är nödig at uplösi knuten med<br />
sin Sabel, dä alt gar fort och wäl.<br />
Rysta Bonden sjunger gerna. Kutstar<br />
och Skjäkt-ridarc kunde därmed fördrifwaftcra
<strong>Resan</strong> til tTlovogorod. 51<br />
ra timmar oafdrutit. De sungo äfwen partiwis.<br />
Soldaten sjunger under marchen, Äkcrmannen<br />
under alt stags arbete, och om lugna<br />
aftnar hör man ljud af sing frän alla<br />
Byar. Herr BtXl,lin berättar, at den Säng-<br />
Mustk, som herrstar i Rystland, frän Duna<br />
til Ishafwet, ar en enfaldig meloclie, som<br />
medgifwer oräkneliga förändringar,imän as<br />
Sängarens fintlighet eller hwarjc Läns enstildta<br />
bruk. Orden äro gemenligen prole, ofta<br />
ex tempore. Ämnet bestar stundom af nägon<br />
legencle, nägon saga om Jättar, kärleks-förklaring,<br />
samtal emellan Älskaren och den stöna,<br />
m. m. Sällan sättes detta i rim, utan<br />
pustas blott efter melodien. Stundom gar<br />
man si längt, at alle trätor och samtal ste<br />
med sing, efter denna General-ton, som är<br />
tjenlig bäde i glädje och sorg.<br />
Wädeldar förekomma ofta i Rysta Byar<br />
och Herr Oxe förbireste flera sidcme nyst<br />
afbrända. Man är högst wärdslös om elden<br />
och gar utan aktsamhet mcd antända stickor<br />
och blost til och med iHö-lador.<br />
tTlovogorod wisade stg pä afständ sisom<br />
en pragtig Stad, men upfylde icke denna<br />
wantan. Den kallades fordom Stora tTlovogorod,<br />
men wisar nu endast lämningar af<br />
en förfallen pragt. Den stall wara bygd i<br />
s:te Är-hundradet af en Sclavonist l-loi-ci<br />
frän Volga-trakten, och omtalas redan af<br />
)orn2ncieB) undergick flera stiften; hade en<br />
D 2 tid
52<br />
Novogorod, Sept. 1778.<br />
tid egna Hertigar och stora friheter, under<br />
hwilkas ätnjutande Staden upsteg til sidan<br />
magt, at man ordsprärs-wis sade: ()uiß con.<br />
tra De«B et IvIZZN2M I^ovog2rdj2m? Men<br />
Iv2n WalilivitcK l. kufwade den 1471, insatte<br />
Gouvcrneur och inskränkte Stadens rättigheter.<br />
Den qwarlefwa af frihet, som än aterstod,<br />
undertrycktes af samme O^r 1477<br />
under Stadens inbördes stridigheter, och det<br />
si i grund, at en stor Klocka, hwilken war<br />
ansedd säsom en Sinnebild af Stadens frihet<br />
och et p2l!2dium af dest rättigheter, fördes<br />
frän (Tlovogorod til Moscau. Denna<br />
Klocka, som kallades den ewiga, hängde wid<br />
Torget. Wld dest ljud, som war et tecken til<br />
ofrid, stockade sig Folket tilsammanS frän<br />
alla häll til förswar. Iv2n kallade den Uprors<br />
Allarm-trumman, och trodde sig icke<br />
wara trygg Herrskare, förr än han beröfwat<br />
Staden denna helgedom. Han flyttade äfwen<br />
mer än 1000 af de mägtigaste Borgare<br />
til Moscau och andra Städer. Likwäl bibehöll<br />
Staden sin Handel och styrka nägon<br />
tid. Ännu 1508 dödde 15,000 Personer i en<br />
smittosim Feber; et antal, som är dubbelt<br />
större än Stadens nu warande hela Folknummer.<br />
Under dest största flor, räknades<br />
400,000 Själar i Staden. Men under Iv2n<br />
W^lMvitcl, 11. fick den sin wärsta stöt. Han<br />
blef underrättad, at Stadens Inwänare stodo<br />
i hemligt förstand med Bj^«mund Hu^ull,<br />
Ko-
tTlovogorod. 53<br />
Konung af Pälen, och höll däröfwcr en blodig<br />
undersökning, som pästod i weckor, un-<br />
der hwilken tid 500 Personer dageligen föllo<br />
et offer för Tyrannens omenstliga hämnd.<br />
Häfdateknare beräkna, det 30,000 Inbyggare<br />
omkommit i delta blodbad. Andre pasta<br />
denne upgist wara öfwcrdrifwcn, men äfwen<br />
de, som söka ursäkta Iv2n, mäste medgifwa<br />
en grymhet, hwari han kan hända öfwergick<br />
Tyran. en Dansk Ambastadeur,<br />
som kort därefter reste <strong>genom</strong> Staden,<br />
beffrifwer den sisom en ödelagd plats.<br />
Men den bibehöll stg likwäl nägorlunda til<br />
dest Petersburg anlades, dit, med Handelen,<br />
all lTlovogorods styrka flyttade. Nu<br />
ser man et stort antal förfallne Kyrkor och<br />
Kloster, emellan hwilka til en del upodlade<br />
och til en del med Nästlor bewäxtc Parker<br />
erinra Ästädaren Stadens fordna pragt. Den<br />
nya Staden har en lordwall om en knapp<br />
fjerdingswags omkrets, likwäl är denna rymd<br />
ganska tunnt bebygd. Cathedral-Kyrkan heter<br />
BopKi2', och torde wara en af de äldsta Kyrkor<br />
i Rystland. Den bygdes frän 1044 til 105 1;<br />
ar en fyrkantig bygnad mcd förgyld Opel<br />
och 4 Domer af Tenn. Portarnc äro af Metall<br />
med uphöjdt arbete, som föreställer Fräl-<br />
sarens lidande. Prästen berättade, at dc woro<br />
bragte frän gamla Staden Cherson, men<br />
af en pässrift trodde Herr Oxe dem wara<br />
gjorde i Magdeburg. De målningar, som i<br />
D 3 stort
54<br />
Petersburg.<br />
stort antal täcka Pelare och Wäggar, synas<br />
til en del wara gansta gamle, emedan de äro<br />
helt ftate, utan skuggning, pä Guldbotten,<br />
och siledes sannolikt af Grekiska Mästare,<br />
hwilke, enligt VZlgri, ännu i iZ:de seculo,<br />
aldcles med dylik målning prydt et Capell i<br />
Florentz.<br />
Iftän tTlovogorod til Petersburg gar<br />
wägen hela 13 mil sä rakt som en pil, <strong>genom</strong><br />
en Skog, hwilien har gansta fä Byar.<br />
De <strong>Resan</strong>des Wagn kunde ej längre uthärda<br />
den gropiga stäckwägen, och hade flera gängor<br />
blifwit lagad. Sällstapet nödgades därföre<br />
hyra en Ribitki, (en art Ryst Jutwagn)<br />
uti hwilken man reser beqwämligt nog, när<br />
man,^sisom brukligt är, bäddar mcd en Bolster;<br />
men sisom denna omständighet icke iagttogs,<br />
fann Herr Oxe sig si utmattad första<br />
dagsresan, at han wid ankomsten til nattlägret,<br />
knapt orkade krypa til sin Halmkärfwa.<br />
Hela Ribitki har ej en enda nagel aflern.<br />
Alt är af Träd och axlarne framskjuta pa sidorne<br />
en half aln utom hjulen. Ungefär 7<br />
fjerdingswäg emot Petersburg, bryter man<br />
twärt af wägen til höger, och kommer liksom<br />
i en ny wcrld. Härlige upodlingar, wackre<br />
Byggnader, en förträffelig wäg, afmätt och<br />
ntstickad med de täckaste milstenar af Granit<br />
och Marmor, gifwa tilkanna, at Rytzlands<br />
Hufwudstad icke är afiägse.<br />
Sr,
Petersburg. 55<br />
St. Petersburg ligger under 59' 56'<br />
23" Polhögd jämte tTleva-strömmen, icke<br />
längt frän Finska Wiken. Staden indelas<br />
uti Ammiralitets-qwarteret, N)asili Gstrof<br />
eller Ön, Fästningen, Petersburgs-On och<br />
fyra stora Förstäder, som bära namn afIsland,<br />
Moscau, Hlex2nder I>leusK.i och N)iburg.<br />
Man har icke allmänt gillat Öar Peter»<br />
beslut at flytta Hofwet och Regeringen frän<br />
Moscau, som war medelpunkten af hans »vidsträckta<br />
Riken, til en wrä jämte Östersjön.<br />
Men Herr Oxe härleder hela Rysta Magtens<br />
upkomst frän detta steg, och tror, at<br />
Rystland skulle äterfalla til sitt fordna räa<br />
tilständ, om Hofwet äterflyttade til Moscau<br />
och afbröt dest nära förbindelse mcd de öfriga<br />
iTuropeista Stater, innan Rysta Nationens<br />
pädegynta höftning hunnit en fullkomligare<br />
stadga.<br />
Den plats, där Petersburg nu stär,<br />
war,ibörjan af detta Är-hundrade, en sank<br />
trakt, som blott hade nägra Fiskare-kojor.<br />
När 02r Peter bemägtigat sig Ångermanland,<br />
war han straxt betänkt at bygga en liten<br />
Skants wid tTleva-strömmens utlopp och<br />
öpna sig Handel pä Östersjön. Et litet L2t<<br />
terie upkastades äfwen pä den fläcken, där<br />
Wetenstaps-Academien nu stär. Den 16Maji<br />
1703, började man arbetet med Fästningen,<br />
och ehuru grunden war beswärlig och Arbets-<br />
D 4 fol-
56<br />
Petersburg.<br />
folket ganska oöfwadt, fick man dock snart se<br />
et Citadell, omgifwit af en lordwall med 6<br />
Bastioner. Man war i sidan brist af nödwändiga<br />
wärktyg och ämnen, at mullen ofta<br />
bars i Nackskotten och dåliga Säckar af mattor,<br />
emedan ej en gäng tilgäng gafs til nägon<br />
Skottkärra. Innom Fästningen uprestes<br />
några Trädhus, och samma är upfattes et<br />
litet Brädhus p>ä en Holme, som kallades<br />
Petersburgs -On, och sedan gifwit Staden<br />
dest namn. OZren bodde sjelf i denna lilla<br />
Byggning, som til minne däraf ännu bibehälles.<br />
Nära simma Hus bygdes et rymli-<br />
gare för Prints<br />
där han cmoltog<br />
främmande Ministrar. Därjämte stod ock et<br />
Värdshus, hwarest Ögren sjelf, om Söndags<br />
aftnarne, efter Aftonsingen, wiftde sig,<br />
lät kasta Fyrwärkcrie-eldar och drack et glas<br />
med sina Officerare. Är 1706 kullkastades<br />
lordwallen och den nya Fästningen grundlades.<br />
Är 1710 bygde Grcfwe OlowKin det<br />
första Tegelhuset, och 9 är efter de första<br />
Trädhusens upsättning, flyttades Hofwet<br />
frän Moscau til Petersburg. Är 1714 befaldcs,<br />
at alle Hus skulle, efter Tysta maneret,<br />
byggas af Tegel och Korswcrk, samt at<br />
hwar och en af dc förnämste Adelsmän och<br />
Handlande skulle hafwa et Hus i Petersburg;<br />
at hwart och et stort Fartyg skulle<br />
mcddringa 30 Stenar, hwart och et mindre<br />
10, och hwarje Bondwagn 3, til Broar och<br />
all-
Petersburg. 57<br />
allmänna Bygnader. Är 1716 utgafs en ordentelig<br />
Plan för den nya Huswudj.aden,<br />
i stöd-hwaraf wid de större Galor Canaler<br />
stulle gräfwas, i likhet mcd de Holländske<br />
Städer, och Träd jämte dem planteras, hwilket<br />
dock icke kom til fullbordan. Under 02-<br />
--SMN2N Hrm2 flyttades Kejserliga Restdencet til<br />
Amiralitets-qwarteret frän vl)asi
58<br />
Petersburg.<br />
r2pst af huggen Granite. Hela Staden är<br />
omsider omgifwen af en remp2rt om 2 s:dels<br />
Swenst mil. Folk-numern räknades dä til<br />
126,697 Själar.<br />
Petersburg har warit mycket blottstäldt<br />
för öfwerswämningar, särdeles dä Wästanwindar<br />
updrifwit Hafswatnet iFinsta Viken<br />
och hindratNeva-strömmenat nog skyndsamt<br />
afbörda stgiHafwet. Är 1777 d. 9<br />
September, hade en Wästan-wind den wärkan,<br />
at watnet följande morgon öfwerträdde<br />
Flodens stränder och i hast öfwerswämmade<br />
Staden, särdeles wasili Ostrof och petersburgs-On,<br />
til 10 qwarters högd; men<br />
emot kl. 7 kastade winden om, och watnet afsöll<br />
si hastigt, at man wid middagen kunde<br />
gä pä de Gator, där man korrt förut icke<br />
kunde framkomma utan Vät. Floden hade<br />
pä korrt tid stigit 10 fot 7 tum öfwer dest<br />
manliga yta. Näst denna Flod äro twänne<br />
mast märkelige. Den ena afden i:sta Nov.<br />
1726, dä watnet steg 3 fot 2 tum, och den<br />
2 Oct. 1752 dä det hade 8 fots och 5 tums<br />
större högd än manligt. Under Herr Oxe,<br />
tvistande därstädes, hotades Staden med en<br />
öfwerswämning den 16 November. Bryggan<br />
war redan i fara at brista, men windens förändring<br />
afböjde faran.<br />
En Bät-brygga förenar Norra och Södra<br />
delen af Staden, men mäste löstas när<br />
Iswraket kommer frän 2.adoga-sjön. Djupet
Petersburg. 59<br />
pct och Isdrefwet synes göra omöjeligit at<br />
anlägga nägon Stenbrygga, hälst<br />
l^evn, pa<br />
dcst smalaste ställe, är 930 fot bred. En Ryst<br />
Bonde hade dock gjordt et utkast til en Träbrygga,<br />
med en enda si stor bäge. Mönstret<br />
därtil war färdigt, och liknade nägorlunda<br />
den bekanta Bryggan i Schafhausen, som<br />
äfwen blifwit bygd af en Bonde utan<br />
chanista kunskaper. Denne Ryste Landtman<br />
hade först städt i Bod hos en Krämai., rch<br />
fädt se et Träd-Ur, det han straxt cftcrg,llde<br />
och förfärdigade sedan et dylikt as B^l 11.<br />
Pä Kejsarinnans kostnad hade han blifwit<br />
sänd til England, där han dock icke länge<br />
dröjde, emedan han ej kunde lära Språket.<br />
Efter hemkomsten hade han upöfwcn sig sjelf,<br />
och bland annat gjordt et NpererUr, af et<br />
Äggs storlek, som förwaras pä Wetensiaps-<br />
Academien. Pä dest inre sida wisas Frälsarens<br />
Graf mcd Stenen föröpningenoch Krigs-<br />
kncktarne pä wakt. Pä en gäng afkaitaS<br />
Stenen, Waktcrne falla omkull, en Ängel<br />
wisar sig, Owinnorne inga i Grafwen och en<br />
sing, sidan som sjunges wid Pästen i Rystland,<br />
höres. Konstnärens namn är Kulibm.<br />
Han kläder sig aldelcs sisom Rysta Bonden,<br />
och bär et längt skägg. Han ätnjuter en är,<br />
lig Pension af Kejsarinnan.<br />
En af Stadens störste Minnesmärken är<br />
Öar PeterB Stod, upfttt pä Kejsarinnans<br />
bekostnad. Monarchen ses til Häst, u^farande
60 Petersburg.<br />
de pä et Berg, hwars högd han mast upnätt.<br />
Hans hufwud är krönt med Lager;<br />
hans klädnad är en lös Asiatisk Under-Räck<br />
och hans Sadel en Björnhud. Hans högra<br />
hand är utsträckt, liksom at wälstgna Folket<br />
och den wänstra haller Tygelen. Hästen är<br />
utrest pä bakfötterna, och för at uppehälla<br />
en si ofantclig tyngd, hwilar swantfen liksom<br />
oförmärkt ra en Orm af Brontze, hwilken<br />
är med mycken stickclighet utkastad för<br />
detta ändamäl. Pästriften är: petro prima<br />
Olli3rin2 BecundZ 1782. Herr b^lconet,<br />
som gjordt utkastet, förklarar uti et Bref til<br />
Herr Diderot stna anledningar til hela Planen.<br />
Han har welat föreställa 02r Peter<br />
sisom Lagstiftare, men icke sisom en krigisk<br />
Hjelte. En gammalmodig Drägt hade warit<br />
olämpelig. Den Rysta önskade Oaren<br />
sjelf afstaffa. Vjörnhudeu stall wara Sinnebild<br />
af den Nation han omskapade. Han gaf<br />
sin Hjelte ej en gäng en Sabel, af orsak,<br />
at han, kan hända, brukade den för mycket<br />
i stn lifstid. Nndteligen syntes pästriften böra<br />
wara fri för lof och beröm, at icke göra<br />
ingrep i Historiens yrke.<br />
Klippan, pä hwilken 02ren ses uprida,<br />
fans i et Moras och mäste til hälften därutur<br />
upgräfwas. Wäg gjordes öfwerden sinka<br />
marken och <strong>genom</strong> en Skog fördenna stenmasta,<br />
som wägde minst 75^0 Skeppund.<br />
Under sex mänaders arbete fördes den mil
i<br />
Petersburg. 61<br />
mil til Cleva, med tilhjelp af Stälkulor<br />
och Windspel, och bragtes sedan pä en särstildt<br />
därtil bygd Präm, ungefär lika läng<br />
wäg, til platsen, där den nu stär. Den war<br />
21 alnar läng wid foten och 13 wid toppen,<br />
10 z aln tjock samt 8ihög. Roms tidehwarf<br />
kan ej framwisa märkeligare Storwcrk.<br />
Den 1 October infunno stg Herrarne pä<br />
Hofwet at blifwa presenterade. Det war<br />
Stor-Furstens Födelse-dag och således all ting<br />
i full Galla. Wid ingängcn til Audience-Salen<br />
stodo 2 Skildtwakter af Fot-Gardet. Uniformen<br />
är en grön Räck med röda upstag,<br />
hwita Underkläder samt en Grenadiers-mösta<br />
af Silfwer, som, under hakan, fästes mcd<br />
Silfwerspänne, och prydes mcd röda, gula,<br />
smarta och hwita Fjädrar. Inuti Salen wid<br />
den dörren, som leder til Kejsarinnans Rum,<br />
stodo 2 Poster af Adels-Gardet. Ingen Oros<br />
har, kan hända, dyrare beklädning. De hade<br />
Hjelmar efter gammeldags-ssapnaden, med<br />
stora smarta Fjäderbuskar. Kädjor och lolide<br />
Silfwerplätar gäfwo deras Drägt anseende<br />
af et Silfwcr-pantsir, och derasStöftar woro<br />
rikeligen prydde med simma Metall. Et<br />
stort antal af Ministrar och förnämsta Adelen<br />
woro närwarande. Säsom Kejsarinnan<br />
dä biwistade Gudstjensten iSlotts- Capellet,<br />
infan stg Sallstape^ därstädes. Herr Ox«<br />
sig där Kejsarinnan innom et Skrank, och<br />
näst Hennes Person, Stor-Fursten medDetz<br />
Ge-
62 Petersburg.<br />
Gemål. Kejsarinnan bugade tidt och ofta,<br />
korstade Sig efter Kyrkans bruk och det med<br />
yttersta uttryck af andakt. Därefter stälde sig<br />
de <strong>Resan</strong>de Herrar nära dörren i Audience-<br />
Rummet, dar Kejsarinnan stulle framgä, för<br />
at blifwa presenterade. Omsider kl. emot D2<br />
inträdde en läng lviee af Hofwets Cavaliercr<br />
och Fruntimmer par-tals, och efter dem Kejsarinnan,<br />
mcd en längsam och Majestätisk<br />
gäng, bärandes hufwudet ganska högt ochhälsande<br />
til höger och wänster. Hon stadnade<br />
straxt innom dörren, talade ganska wänligt<br />
med främmande Ministrame, under det de<br />
kyste Hennes hand. Därpä gjorde Hon nägra<br />
steg, dä Gref otterm2n presenterade<br />
Herrarna, hwilka äfwen tilläts handkystning.<br />
Kejsarinnan bar dä, som manligt, Ryst<br />
Drägt, nemligcn en Räck mcd kort stäp, och<br />
en Underklädnad med länga ärmar, som räckte<br />
til foten, den förraaf ljusgröntSidentyg,<br />
den sednare af Guld-Brocade. OeMren<br />
war lag och tunt pudrad. Kejsarinnan hade<br />
ock en Mösta, fullsatt med Diamanter, och<br />
war ansenligt sminkad; gick längsimt <strong>genom</strong><br />
Salen och inträdde omsider ensam i Sina<br />
egna Rum. Om aftonen biwistades en Val<br />
pä Hofwet, där Stor-Furstcn mcd Dest Gemäl<br />
och ftere af förnämsta Adelen dantsade<br />
Menuetter, Pälskor och Contrcdantsar. Midt<br />
under desta sistnämnda, inkom Kejsarinnan,<br />
mycket rikare klädd än om förmiddagen, och<br />
bar
Petersburg. 63<br />
bar en liten Diamant-Krona pä Sitt hufwud.<br />
Sedan Henncö Majestät en kort stund, frän<br />
et stags Thron, ästädat Valen, gick Hon i<br />
et annat Rum at spela Klac^o mcd et waldt<br />
Sällskap. Winst och förlust, wid detta spel,<br />
kunde a aftonen gä omkring 4 a 600 Ducater<br />
pä Personen. Kejsarinnan syntes ej gifwa<br />
akt pä spelet, utan talade med mycken<br />
listighet, si mcd de kringstäende, som de spelande.<br />
Den 6 October presenterades Hcrrarne<br />
för Stor-Fursten och Dest Gemäl, och erforo<br />
et utmärkt nädigt bemötande.<br />
Hwarje Söndag är Cour, wid hwilken<br />
främmande Ministrar och andre presenterade<br />
Utlandningar infinna stg; hcmdkystning förnyas<br />
hwarje gäng, men den sker af Rysta Adelen<br />
iet särstildt Rum, med knäfall, hwilket icke<br />
äskas af de förstnämde. Inge andre Fruntimmer<br />
än de som höra til Hofwet infinna<br />
sig pä Kejsarinnans Lever. Stor-Fursten och<br />
Dest Gemäl gifwa särskild Cour alla Courdagar,<br />
men handkystning tillätes främmande<br />
endast wid högtideligare tilfällen. Alla Courdagar<br />
är Bal, som börjasomkring klockan 6.<br />
De främmande Fruntimren kysta, wid sidanc<br />
tilfällen, Kejsarinnans hand, och Kejsarinnan<br />
kyster dem pä kindbenet. Kejsarinnan<br />
är gemenligen närwarande, men spelar manligast<br />
K12C20, medan dc öfrige dantsi, ofta<br />
iBal-Rummet, om Sällstapet ej är mycket<br />
tal-rikt, i hwilken händelse et annat Rum<br />
wäl-
64<br />
Petersburg.<br />
wäljes. Deras Högheter pläga ock, sedan<br />
de dantsat, spela WiiiK. Under spelet upstiga<br />
de äfwen, infinna Sig wid Kejsarinnans<br />
Bord, at aftägga et betyg af Deras wördnad,<br />
och gä sedan tildaka til Sitt spel.<br />
Rysta Hofwets pragt öfwergär den mäsi<br />
utarbetade bestrifning. Det bibehåller mänga<br />
spär af Asiatiska pompen, blandad med<br />
den (Turopeisra förädlade smaken. En högst<br />
tal-rik mängd af Hofmän, gar antingen före<br />
eller ock följer Kejsarinnans Person. Den<br />
dyrbarhet och rragt, som rädcr i deras klädnad,<br />
jämte den rikaste ömnighet af ädla Stenar,<br />
ästadkommer en glänts, hwars like icke<br />
träffas wid andra Hof. Cavalierernes Hofdrägt<br />
war afFranska snitten,- men, dä i andra<br />
Länder, Diamanter och ädla Stenar äro<br />
nästan ensamt förbehällne det wackra Könet,<br />
ser man i Petersburg äfwen Ccwaliererne<br />
snart sagt höljde med Juveler. Spännen,<br />
Knappar, Wärjefästen, m. m.gnistra af Diamanter.<br />
Hattame äro ofta liksom galonerade<br />
med flera rader Juveler. Diamant-<br />
Stjcrnor pä brösten äro si allmänne, at man<br />
ej pä, dem gifwer nägon akt. Denne smak<br />
för Juveler har utbrcdt sig äfwen til de Ofrälse,<br />
si at ofta en Borgarehustru wiftr stg<br />
med Hufwudsmycken och Bälte af Pärlor och<br />
ädla Stenar til ftera ioo:deDucatcrs wärde.<br />
Wid stora Högtideligheter bär Kejsarinnan<br />
en Diamant-Krona af oskattbart wärde,<br />
samt,
Petersburg. 65<br />
samt, pä en och samma axel, Banden, st til<br />
St. Andrea- som Merit-Orden, och bägge<br />
Ordens -stjernor pä Räcken, den ena öfwer<br />
den andra.<br />
Wld Födelse och Namnsdagar häller Kejsarinnan<br />
Publik Spisning.<br />
Den 2 December gifwcr Kejsarinnan en<br />
stor sete ät sina Gardes-Officerare. Herr<br />
Oxe sig denna högtidlighet. Kejsarinnan sisom<br />
sjelf Öfwerste för Regimentet, war klädd<br />
uti Uniform, til färgen grön med Guldsnören,<br />
l stapnad af en Fruntimmers Ridklädning.<br />
Sedan Officerarne kyst Kejsarinnans<br />
hand, frambärs en Presenter-Talrik med Winglas,<br />
och Kejsarinnan gaf hwarje Officerare<br />
med egen hand, dest glas, hwilket denne, efter<br />
en djup bugning, utdrack. Kejsarinnan<br />
förde därefter Sina Officerare i et dukadt<br />
Rum, intog Sjelf platsen midt framförBordet,<br />
och de öfrige nedsatte sig, hwar isin<br />
ordning. Kejsarinnan kringdelade Soppan,i<br />
Egen Person, och wisade under hela maltiden,<br />
som räckte omkring en timma, den yttersta<br />
upmärksimhet för Sina Gäster.<br />
Herr (.oxe war ock närwarande wid en<br />
lete, den Kejsarinnan gaf ät Riddarne af<br />
S. Andrea-Orden. Kejsarinnan bar en grön<br />
Sammets-Mantel, fodrad och kantad med<br />
Hermeliner, samt en Ordens-kädja af Diamanter.<br />
Riddarnes drägt war pragtig, men<br />
omattligt och utan smak prälande; nemligen:<br />
E en
66<br />
Petersburg.<br />
en Mantel af grönt Sammet, fodrad med<br />
Silfwer-brocad;"en Räck af Silfwer-brocad,<br />
Väst och Byxor af Guld-brocade, rödaSilkcs-strumpor<br />
och en Hatt 2 la IV,<br />
prydd mcd en Panache, sirad mcd strödda<br />
Diamanter. Säsom S. Andreä- Orden är<br />
den förnämste i Riket, si är den ock inskränkt<br />
innom fa Personer af första wärdigheten; och<br />
wid detta tilfälle woro endast 12 Riddare närwarcmde.<br />
Kejsarinnan räckte at hwar och en,<br />
mcd Egen hand, et Winglas, innan Maltiden<br />
begyntes. Hon sitt Sjelf midt framförBordet<br />
pa en Stol, som war sirad mcd Rysta Wapnet.<br />
Främmande Ministrarne och et stort antal af<br />
Hof-Staten woro närwarande sisom ästadare.<br />
S. Andrcä-Orden eller Bla Bandet,<br />
stiftades af 02l Peter 1693. Alexander<br />
f^leusti-Orden, eller Röda Bandet, stiftades<br />
af samme Monarch, men utdelades första<br />
gängen af Otk2lin2l. 1725. S.Anna-<br />
Orden inrättades 1735 afOr! rridrjc, Hertig<br />
af Holsten, til sin Gemäls, _^r>n2B, O^r<br />
peterz Dotters, minne, och infördes i Rystland<br />
af Peter 111. Den utdelas afStorfursten,<br />
sisom Hertig af Holsten. Riddarns bära<br />
rödt Band med gula kanter.<br />
S.Georgs-Orden, som ock kallasMerit-Orden,<br />
är inrättad af Regerande Kejsarinnan<br />
1769 för Krigs-förtjcnster til LandS<br />
och Sjötz; utdelas aldrig i fredstider. Bandet<br />
är randigt af swart och Orange-färg. Af<br />
denne
Petersburg. 67<br />
denne Orden äro fyra Claster, Riddarne af<br />
Stora Korset utgöra den första Clasten. De<br />
bära Bandet öfwer högra axlen och Stjcrnan<br />
pä wänstra sidan, och njuta ärligen en Pension<br />
af 700 Rubler. De af andra Clasten<br />
bära Stjcrnan pä bröstet til wänster, och Bandet<br />
med Korset öfwer nacken. De undfä är-<br />
ligen 400 Rubler. De af tredje Clasten bära<br />
Lilla Korset öfwer nacken och upbära 200 Rubler.<br />
Antalet af desta är fastsiäldt til 50Per-<br />
soner. De af fjerde Clasten, som hafwa 100<br />
Rubler ärligt tilsiagne, bära Lilla Korset wid<br />
knapphålet. Hela utgiften til denna Orden utgör40,000<br />
Rubler ärligen, eller 16,000 Ducater,<br />
af hwilka 2360 äro förden första, och de<br />
öfrigelika delade emellan de följande3 Claster.<br />
Af förste Clasten woro 1773 endast 4 Commendeurer,<br />
neml. Gref NomZn-of, för dest seger<br />
öfwerTurken, Gref Hlexey Orlok, som brändt<br />
Turkiska Flottan, Gref PZnin, förBenders<br />
eröfting och Furst DolZorucKi, för Crims<br />
intagning. Ingen intages i Orden, som icke<br />
antingen gjordt nägon synnerlig Hjeltebragd,<br />
eller ock tjent med heder 25 är til Lands eller<br />
18 til Sjöh.<br />
S. Catharina-Orden, stiftad af Ost<br />
Peter I. är 1714 för Fruntimmer, dest Gemäl<br />
til ära, har til devise: Rarlek och trohet.<br />
Den utdelas ganska sparsamt, och, utom<br />
Kejsarinnan, Storfurstinnan samt nägra<br />
utländska Printsestor, woro blott fem Rysta<br />
Fruntimmer därmed benädade.<br />
E 2 Kej-
68<br />
Petersburg.<br />
Kejsarinnan har sedermera, är 1732 stiftat<br />
S. Volodimirs-Orden, för Civile Embetsmänaf<br />
förtjenst, ungefär i likhet tilinrättning<br />
medS. Georgs-Orden; endastat, utom<br />
de 4 pensionerade Claster, hwarje Emdetsman<br />
som tjent 35 ar, äger rätt at bära Lilla Korset,<br />
och deste utgöra den femte Clasten.<br />
Om Wintren gifwcr Hofwet 2 K 3Masquerader,<br />
dit bäde Frälse och Oftäife lämnas<br />
tilträde. Herr Oxe biwistade en sidan,<br />
til hwilken BvoQ Billetter woro utdelade. En<br />
samling af 20 Rum war därtil öpnad, och<br />
präktigt uplyst. Uti det stora Bal-Rummet<br />
war en del afstildt, med et lagt galler, för<br />
den dantftnde Adelen. En stor oval 82N0N<br />
war öpnad för de af Ofrälse Ständen och<br />
andre, som icke woro presenterade. De öfrige<br />
Rummen woro upfylde mcd Srelbord och<br />
anstalter til förfristningar. Hela Sällstapet<br />
hade Masquer, dem man dock stundtals aftade<br />
efter behag. Adelen war i allmänhet klädd<br />
iDomino, men de af lägre ordning boro ofta<br />
egna kläder med nägon utsmyckning. Rysta<br />
Drägten, är ock si mångfaldig, imän af<br />
detta Rikets ftrstildta Läns Inwänare, at<br />
den ensam kan gifwa et mera förändrad!städespel,<br />
än det upfinningen ästadkommer wid<br />
andra Länders Masquerader. Nägre Köpmans-Fruar<br />
woro hölgde med dyrbara Pärlor.<br />
Kejsarinnan infann Sig kl. 7 ätföljd<br />
af 3 Fruntimmer, förde af llka mänga Herrar.
Petersburg. 69<br />
rar. Fruntimren si wäl som Kejsarinnan,<br />
woro pä det rikaste sitt klädde i Grekisk<br />
Drägt och Herrarne uti Romersk, medHjelmar,<br />
som gnistrade af Diamanter. Sedan<br />
Kejsarinnan, som fördes wid handen af Gref<br />
Kolomovv/Ki, gädt längsamt <strong>genom</strong> alla Rummen,<br />
nedsatte Hon Sig wid Spelbordet, dit<br />
et oräkneligt antal äffädare stäckades, och lämnade<br />
Sällstapet före kl. 11.<br />
Hr. Oxe biwistade äfwen en lete, den<br />
Swenffa Ministern Herr Baron von tolken<br />
gaf, i anledning af Swenste Kron-PrintsenS<br />
H. K. Höghets 6u5-_rär Födelse.<br />
Kejsarinnan, Storfursten och dest Gemäl hedrade<br />
denna högtidlighet med Sin närwaro.<br />
Femhundrade Personer woro budne, jämte<br />
utländska Ministrar och andre Främmande<br />
som blifwit presenterade pä Hofwet. Kejsarinnan,<br />
ätföljd af et wald: Sällskap om 8<br />
Personer, fördes af Friherrinnan von No!»<br />
scen <strong>genom</strong> Val-rummet til et inre Apartcment,<br />
där en rik Himmel war tilredd, un-<br />
der hwilken Kejsarinnan satte Sig at spela<br />
1^2c20. Klockan 9 Souperades. Kejsarinnan<br />
tog endast et glas Win och en Bakelse,<br />
af et Vord, som anrättades i Spel-rummet;<br />
men för det öfrige Sällstapet woro ftereBord,<br />
mcd alt möjeligt öfwerftöd, tilredde uti stora<br />
Salen; och war denna lustbarhet, ssrifwer<br />
Herr Oxe, si angenäm som lysande.<br />
E 3 En
70<br />
Petersburg.<br />
En särstildt Bygnad, kallad Gremitage,<br />
är, med en täckt gäng, förbunden med Slottet.<br />
Kejsarinnan wistaS där alla dagar i2<br />
2 timmar, och gifwer där hwarje Torsdag<br />
en enskild Bal och Souper ät de förnämsta<br />
af Hof-Staten. Rummen äro rymlige och<br />
m?d all Konglig pragt utsirade. Främmande<br />
Ministrerne blifwa sällan budna wid desta tilfällen.<br />
Alle Ceremonier äro dä aftagde. Ingen<br />
Betjäning ses, ty förfrilkningar och Soupern<br />
ankomma <strong>genom</strong> lönndörrar. Ätstilllge<br />
anordningar, som röra detta utmalda Sällskap,<br />
äro spridde här och där i Rummen och<br />
hafwa til föremalat upmuntra frihet och bannlysa<br />
twäng. T. e. Me^e? VouB ou VouB<br />
voulex et c^U2nd il vouB p1211 2, 82N8 c^u'on<br />
ie repete mille iuit, m. M. Där finnas ock<br />
dyrliara Mätningar, til största delen köpte af<br />
Kejsarinnan, sisom 00112t5 och l^ougKtons<br />
tostbare Samlingar m. ft. Wid sidan af<br />
Bygnaden äro en Winler- och en Sommar-<br />
Trägärd, som näppeligen haswa sin like i<br />
i3uropa. Sommar-Trägärden är anlagd i<br />
Asiatisk smak, pä det ftata Taket. Hr Oxe<br />
kunde ej bese den, emedan den war höljd<br />
af snö. Winter-Trägärden bestar af et Drifhus,<br />
och omgifwes af glas; har Sandgängar,<br />
Blomster, qwarter med PomerantS-träd<br />
och andre Buss-arter, samt Foglar frän sirssildte<br />
luftstrek, som ftyga as och al.-, hwilket<br />
gör et särdeles angenämt afbrott emot den<br />
stränga, utom hus, radande Wintren. Kej-
Petersburg. 71<br />
Kejsarinnans lefnadssitt är följande:<br />
Hennes Maj:t upstiger manligt kl. 6 och sysselsätter<br />
Sig til kl. 8 med Regerings-ärcndcrna,<br />
d.m Secreteraren föredrager. Klockan<br />
10 bcgynncs Toilettcn. Under det härct klädes,<br />
upwakta Stats-Ministrame och Adjutantcrne<br />
samt emottaga osdern2. Emot kl. 11<br />
läter Kejsarinnan Sina Barn-barn, Printsirne<br />
komma, eller ock besökas de isina Rum.<br />
Därefter aftägga Storfursten och dest Gemäl<br />
sttt besök. Innan kl. 1 är middagen anrättad.<br />
Sällstapet därwid bestar af 9 Personer,<br />
hörande til Hofwct af bägge Könen, samt 3<br />
af Adclen, som befallas. Tre gängor i weckan<br />
spisar Storfursten och dest Gemäl wid<br />
Taffeln, dä Sällstapet ökes til 13 Personer.<br />
Wakthafwande Kammarherren sttter altid midt<br />
emot Kejsarinnan, stär före och presenterar ät<br />
Dest Egen Person, hwilken betjening dock endast<br />
emottagcs wid första rätten. Sällan tilbringas<br />
mer än en timme wid Vordet. Därefter<br />
gar Kejsarinnan i Sina Egna Rum, och infinner<br />
Sig kl. 3 uti Gremltage-Bidliotheket.<br />
Klockan 5 ser Kejsarinnan Theatren, eller ock<br />
afhöres en Concert, och dä ingen Cour gifwes,<br />
spelas sedan Kort. Sällan Souperas,<br />
och innan kl. 11 är Kejsarinnan gemenligen<br />
gängen til sängs.<br />
Storfursten är stor älskare af Ridkonsten<br />
och häller, 223 gängor i weckan, Orouslel<br />
med 6 par Officerare, hwart par gör 2 Our-<br />
E 4 ler.
72<br />
Petersburg.<br />
ler. Smä priser, om en Rubel, äro utsatte<br />
för hwar och en, som träffar, samt en lika<br />
stoz: plikt för den, som felar. Deste utbetalas<br />
och emottagas af Domarne. Ingen åskådare<br />
tillätes utom särstildt tilständ frän Fursten.<br />
Adelen i Petersburg ar äfwen si gästfri<br />
emot Främmande, som den uti Moscau.<br />
Mänge hälla öppet Bord, och man bjudes dit<br />
en gäng för alla. Man har endast at om<br />
morgonen underrätta stg, om Wärden den<br />
dagen spisar hemma. Ju oftare man där infinner<br />
sig, desto angenämare Gäst synes man<br />
dlifwa och man tyckes snarare älägga, än underkasta<br />
sig sjelf nya förbindelser. Borden<br />
hällas yppigt och med utmärkt smak. Ehuru<br />
Franske anrättningar wunnit mycket insteg,<br />
ser man dock icke den urgamla Rysta smaken<br />
aldcles landtförwist. Herr Oxe har pä et<br />
och simma Bord sedt^Sterlet frän Volga,<br />
Kött af Kalf frän Archangel, af Far frän<br />
Astracan, af Oxe frän Mrain och Phasaner<br />
frän Ungern eller Böhmen. Af drycker<br />
gifwas manligt Claret, Bourgogne och Champagne,<br />
simtdet förträffligaste Poncr. Iför,<br />
wäg anrättas altid et lilet Bord med kall<br />
mat, Caviar, rökt Tunga, Ost,. Sill, m.m.<br />
samt flere stags Liqueurer, där Sällstapet af<br />
bägge Könen göra en grundläggning. De beskyllningar<br />
man fordom gjordt, at, wid Rysta<br />
maltider, mistbruk af starka drycker warit<br />
allmänne, uphöra nu mera aldelcs, si at<br />
äf-
Petersburg. 73<br />
äfwen Liqueur-glasen äro ganska smä. Man<br />
sp,sar kl. 3; Minet serveras under maltiden,<br />
och si snart den är förbi, lämnas straxt Bordet,<br />
hwarefter Coffe gifwes i et särstildt Rum.<br />
Emot aftonen samlas altid Sällstapcr. Man<br />
spelar, dantsar, dricker The, Souperar kl.<br />
10 och skiljes ät emellan 11 och 12. Under<br />
all den tid Hr. Oxe tilbragtc i Petersburg,<br />
hade han hwar afton kunnat deltaga i nägot<br />
sidant nöje, och för hwarje gäng finna stg<br />
mera öppenhjertlgt emottagen. Mien. och<br />
därnäst Petersburg, äro siledes de Städer,<br />
där Främmande kunna wänta de fiästa höflighetcr<br />
och nöjen. Herrarne hälsa med djupa<br />
bugningar och Fruntimren, som icke niga,<br />
betyga sin höftighet med hufwudets böjning.<br />
En Cavalicr kyster stundomFruntimrets hand<br />
och sär tilbaka en kyst pä kindbenet. Hr någon<br />
Herre af hög wärdighet, händer, at et<br />
Fruntimmer låtsar w^lja kysta hanö hand,<br />
hwilket han dock förekommer mcd en kyst pä<br />
hennes kindben. Gode »vänner och bekante<br />
kysta pä en gäng hwarandras händer och<br />
sedan kindbenen. Alle titlar undwikas i ftll-<br />
staper. Man nämner hwarandra, utan as-<br />
pä olika wärdighet, wid dopnamnet,<br />
seende<br />
med tilläggning af Fadrens namn, dock si,<br />
at om Personen är af högBörd, lagges viteK<br />
til Fadersnamnet, men om han är af lägre<br />
Börd, tilläggcs ok eller ef.Iförra händel-<br />
sen hälsas en förlv2n Iv2no<<br />
E 5<br />
vitck,
74<br />
Petersburg.<br />
vitcK, men i den senare för Iv2n IvZnof. Fruntimrens<br />
namn tilökas mcd andelsen oin2,<br />
eller eln2, säsom s
Petersburg. 75<br />
för sin tid. De förnämste.Searar , som crhöllos<br />
under denne „0.2r8 och^dcst Efterträdares<br />
tid, böra tilstrifwas Artilleriets införande<br />
och godhet.<br />
Myntet har en särstildt bygnad. Guld<br />
och Silfwer föres frän Siberiste Grufworna,<br />
dock otilräckllgt, si at en stor myckenhet<br />
Silfwer, hälst Holländsta Riksdaler, insöraS<br />
och omfiäs til Rubler. Kronan minner ansenligt<br />
därpä, ty <strong>genom</strong> tilsils dragés en winst<br />
af Guldet om 48 och af Silfwcrmyntet om<br />
37 proCcnt. Förbudet af Myntets utförsel<br />
är siledS gansta onödigt. Stampen til Myntets<br />
prägling är upfunnen af Kejsarinnan och<br />
är af en gansta enkel och sinnrik hopsättning.<br />
Uti et Tegelhus förwaras en Vät om 4<br />
par ärar, hwilken war en börjantil RystaFlottans<br />
anläggning. O^r Peter plägade falla<br />
den snilla Farfar, och besatte, wid stulet af<br />
sin Regering, at den stulle foras til Petersburg.<br />
Den bragtes frän Moscau i Procession<br />
och mcd mycken stat för at wäcka Fol-<br />
kets upmärkftmhet. Man har<br />
berättat, at<br />
02l Peter af naturen hade afsty för matten<br />
och endast med wäld wande stg wid detta Element;<br />
men sidant är ogrundadt. Däremot<br />
är wist, at hans första hug för Sjöwäsendet<br />
upwäcktes af denna Bät, som redanihan)<br />
Faders lid bygdes af en Holländare wid namn<br />
Vlimdt. Den stod i en By nära Moscau<br />
och dä Peter är 1691 sig densamma, märkte
76 Petersburg.<br />
te han straxt at^dcn war af en särskild bygnads-art.<br />
Timmerman, som underwist<br />
OZren i FortificationS-wctenskapen, gaf, pä<br />
tilfrägan den underrättelse, at Bätcn blifwit<br />
sä bygd för at kunna segla emot winden.<br />
Detta wäckte 02ren8 nyfikenhet. ZrZndt tilkallades<br />
och besattes förse Bäten mcd Mast<br />
och Segel. 02ren war si förnögd med detta<br />
honom aldeles obekanta seglings-sitt, at<br />
han sjelf gick om bord och inhämtade grunderna<br />
til Styrmanskonsten. LrZndt bygde därpä<br />
en Jakt, med hwilken OZren företog nägra<br />
sma lustresor inägden af Moscau. Samme<br />
Lrlmdt beordrades sedan at bygga nägra<br />
sma bestyckade Skepp pä SjönPerislav. Är<br />
1693 företog OZren en segling ända til 2lrchangcl.<br />
Men egenteliga nyttan af enFlotta<br />
insäg OZren 169») dä han belägrade Azov.<br />
Han fann, det Fästningen icke kunde<br />
eröfras, sä sramt Sjösidan lämnades öppen.<br />
Han lät därförc bygga 2 Krigsskepp, 23 Galeaser,<br />
2 Galliotcr och 4 Brännare, med<br />
hwilka han stog en Turkist Escadcr och intog<br />
Fästningen. At försäkra sig om sina eröftingar<br />
i nägden af Swarta Hafwet, bygde<br />
han, innom fä är, en Flotta om 48 Skepp<br />
frän 60 til 8 Canoner, utom 400 smärre<br />
Fartyg pä Dniepern. Rysta Sjömagten<br />
steg med lika styndsamhet i Östersjon efter<br />
Petersburgs anläggning, hwilket alt förmodligen<br />
icke stedt, om ej OZren, <strong>genom</strong> denna
Sarsto Selö. 77<br />
na lilla Vät, först fattat smak förSjö-wäsendet.<br />
Ogren lät därföre gifwa en stor högtidelighet,<br />
dä Väten fördes til Petersburg. Wid<br />
Cronstadt lade stg Rysta Flottan, af 27<br />
Krigsskepp, i en halfrund. Väten buxerades<br />
af twä Slupar. Kejsaren stod sjelf wid rodret<br />
och tre Amiraler jämte Klen^Kol gjorde<br />
tjenst sisom Roddare. Sedan Väten gjordt<br />
en liten fart pä Wiken, styrdes den emot<br />
Krigsskeppen, som struko Segel och hälsade<br />
med alla sina Canoner, hwilket frän Väten<br />
deswarades med 3 smä Nickhakar. Flottan<br />
lade stg därpäiring omkring den lille Farfar.<br />
Nägra dagar därefter gafs en Masquerad<br />
pä wattnet til den lille Farfars ära,<br />
som omsider sattes iförwar til ewärdelig äminnelse<br />
af Sjömagtensringa uphofiRystland.<br />
Det lilla Wärdshuset, hwarest OZren<br />
stundom uppehöll sig wid grundläggningen af<br />
sin Nya Stad, hälles än wid magt och är<br />
förwaradt under et Lider af Tegel.<br />
Sarsto Selö, Kejsarinnans Sommar-<br />
Palats, 25 mil frän Petersburg, besöktes.<br />
Det bygdes af KlilZdetl,. Längden är för<br />
stor emot högden och bygnads-sittct fögalyckligt.<br />
En stor myckenhet af de utwärtes prydnaderne<br />
är förgyld. Rummen äro store och<br />
til en del gansta kostbart inredde, dock efter<br />
gammalmodig smak. Nägra Rum äro däremot<br />
af Regerande Kejsarinnan med mindre<br />
dyrbarhet men utsökt täckhet tilredde. Man<br />
anser
78<br />
Granienbaum.<br />
anser med särdeles upmärksamhet et Rum,<br />
som är rikt inlagt med Ambra, den Konungen<br />
af Preusten stänkt. Trägärdarne äro anlagde<br />
iEngelsk smak mcd omstiften af stog,<br />
watten och gröna platser. En särdeles pragtig<br />
Brygga ses, hwilkcns lägre del brstär af<br />
huggen Granit och hwilar pä Marmor-pelare<br />
som blifwit arbetade i Siberien af en Italiensk<br />
Konstnär i9 ars tid. Där äro äfwen<br />
ftere Byggnader til Store Mäns heder, som<br />
utmärkt stg med nägra minncswärda gcrningar,<br />
t. e. en Triumph-bäga för Furst 0.-lok,<br />
som skyndade til Moscau at dämpa Pesten;<br />
en Bygnad för Gref Hlexey Drlof, til minne<br />
af dest Sjösegrar; en Obelisk för Gref<br />
KomZnxot, för dest framgäng emot Turken,<br />
och si widare.<br />
Granienbaum. 79<br />
tilträde; en Baraque för en liten Garnizon<br />
och et lutherskt Capell för hans Hollstenste<br />
Soldater. Uti Huset är all ting lämnat si,<br />
som det befans i PererB lifstid. Hans stora<br />
Stolpsing, med Gardiner af Silfwer-brocad,<br />
prydd med en Fjäder -buskei toppen och belagd<br />
med hwitt Sidentäcke, stär än qwar.<br />
Et litet Cabinet ses därintil, klädt med ljusbrunt<br />
Siden, broderade af Kejsarinnan.I<br />
Galeriet hänga ftere Contrcfaits af denne olycklige<br />
PrintS, ibland hwilka et sades wara<br />
utmärkt träffadt. Han är förestäld i Ho!l-<br />
-stensk Uniformc. Ansigtet är wackcrt, häret<br />
ljust, anstgtsdragen utan särdeles uttryck<br />
upsynen<br />
och<br />
gansta weklig.<br />
En Skog uti Trägärden döljer en präktig<br />
Pavillon, bygd af Kejsarinnan, sisom<br />
Storfurstinna, med 13 Rum inredde, efter<br />
hwarjchanda styl, Grekisk, Turkisk, Chinesist,<br />
m. m. Wägen dit leder i rundel och<br />
man blir fullkomligt öfwerrastad af denna owäntade<br />
Byggnad, som därföre kallas: Ha!<br />
peterhof ligger en mil närmarePetersburg,<br />
grundlades af Peter I. och fullbordades<br />
af Klikbetk. Det är cmlagdt pä en högd,<br />
och har utsigt ätCronstadt, Petersburg och<br />
motliggande delen af Carelen. Rummen äro<br />
prägtige. Där ses Ryste Regenterne af Ko.<br />
mZnxolstc, Ätten, som Regerat frän 1613,<br />
ostagna, samt OtKZrina 11. klädd i Gardes-<br />
Uniform med Ekelöf i Hatten och dragit<br />
Swärd,
80<br />
peterhos.<br />
Swärd, si, som hon, ridande pä en hwit<br />
Häst, höll sitt segrande intog i Petersburg<br />
efter Revolutionens lyckliga utgång.<br />
Trägärdarne hafwa, för deras pragt,<br />
Watten- konster m. m. blifwit jämförde med<br />
Versailles. Deste hafwa ock det företrädet<br />
för de Franske, at wattnet kastas oafbrutit.<br />
Man ser där en myckenhet förgylda Bilder<br />
och förstiftade DelpKiner, men i synnerhet 2:ne<br />
(_;l2di2toreB i en Watten - bastin, med Pistoler,<br />
utur hwilkas Pipor watten framrusar,<br />
underdel fäktarne, med hotande blickar, mätta<br />
ät hwarandras bröst. Uti Trägärden nära<br />
Wikcn ses et Hus, det 02r Peter I. lätit<br />
bygga efter Holländst smak. Han kallade det<br />
K/lonplZilir, och älstade särdeles detta ställe,<br />
emedan han trodde Hafsluften wara nyttig<br />
emot den feberaktighet, af hwilken han oftast<br />
war plägad. Huset är af Tegel, en maning<br />
högt och täckt med Jernblcck. Fenstren räcka<br />
frän golfwet til taket. Där äro en Sal och<br />
6 smä Rum. Spiselkarmarne äroprydde med<br />
ChinesMa Vaser, som bragtes til Rystland,<br />
dä Handeln förstöpnades med China, och pä<br />
den grund högst wärderades. Säl'gkammaren<br />
är hwitlimmad och golfwet belagdt med nälad<br />
Segelduk. Där stär en Tältsäng utan Sparlakan,<br />
med de finaste Linnelakan. Bland de<br />
mänga Mätningar af Holländska Scholan,<br />
som finnas i Gallerierne, äro ftere, hwilke<br />
föreställa OZren sjelf under namn af Master
peterhof. 81<br />
ster Peter, sisom Skepps-Byggmästare, samt<br />
en Holländsk Flicka, den Oaren mycket älstade.<br />
ITrägärden är en gansta besynnerlig<br />
Bygnad, som kallas Slädberget och af somliga<br />
det fhgande Berget. Den stär pä en<br />
aftäng statt, som omgifwes af en öppen O^<br />
lönade med ftatt tak och gallerwerk förÄstädare,<br />
om mils omkrets. Midt uti denna<br />
dolon^de ses det flygande Berget. Det ät<br />
en Träbygnad, som hwilar pä pelare och föreställer<br />
en ojämn mark, eller et Berg af tre<br />
afsältningar, den ena lägre än den andra,<br />
mcd mellanliggande Dalar. Frän grunden<br />
til toppen är en, med Bräder belagd wäg,<br />
som har tre paralella Rännor. En Person<br />
sätter sig i et litet äkcdon uti medlersta Rännan<br />
pä högsta spitsen och äker utföre första<br />
sluttningen, som är si uträknad, at driften<br />
förer honom upför nästa kullen, och sedanutföre<br />
den följande andra och tredje, dä omsider<br />
farten siktas pä en läng plan. Äkeredstapet<br />
sättes sedan i en sido-ränna och upfordrus<br />
med windspel. Detta nöje är, söt<br />
en owan, histcligt, men dock aldcles icke farligt,<br />
ty Rännan förekommer all stjelpning.<br />
Högst pä Berget är en wacker Sal förHofwet<br />
och Adelen, samt pä taket af OlonZ^<br />
den, rum för ftera tusende Älkädare.<br />
Hr. Oxe besökte äfwen Schlutze!burg><br />
bclägit ungefär 7 mil frän Petersburg. Den-
82<br />
Schlutzelburg.<br />
na lilla Stad har ungefär 3^o Trädhus och<br />
2300Inwänare. Fästningen ligger pä en Holme<br />
itTleva, som där med häftighet kastar<br />
sig utur L.adoga Sjön. Den anlades 1324<br />
af Oorg DZnilovitcb;intogs af Swenste Konungen<br />
Klsznuz och kallades tTlöteborg; ä^<br />
tertogs af Rystarne, men eröfrades underO.<br />
ttZl _^dolpK 1614 och blef widare befästadt.<br />
OZr Peter gjorde 1702 ftere fruktlösa försök<br />
pä tTlöteborg,- men befalte omsider Plints<br />
Oli^in taga det med storm. Printsen öfwer-<br />
förde Trupparne pä flottor och blef si emottagen,<br />
at Peter sjelf sände befallning tilPrint^<br />
sen, at draga stg tilbaka frän detta farliga<br />
företagande. Men Olinn wägrade lyda och<br />
lät hälsa Oaren Vet hatt ej mera war hans<br />
undersitt, sedan han kastat sig i beskydd af<br />
en ännu större magt. Därpä ledde han sina<br />
Soldater til storm och inlog Fästningen. OZ^<br />
ien blef si intagen af denna bedrift, at han<br />
wid första samtalet med Ol^in, sade: Begär<br />
hwad du will, utomMoscau och OtliZrinZ.<br />
Men Oli/in begärde endast näd för<br />
sin fordna Medtäftare, Prinls I^epnin, som<br />
blifwit, fränFältmarskalk, nedflyttad til Soldat,<br />
hwilket siraxt bifölls. OZren kallade<br />
sedan Fästningen Schlutzelburg; et namn,<br />
som war lämpeligt den tiden, men icke nu<br />
mera sedan Rystland utbredt stg si wida ät<br />
Swensta sidan.<br />
Qn är knapt 3^o famnar läng och 140<br />
famnar bred. Wallarne, som sträcka sig in^<br />
emol
Schlutzelburg. 83<br />
tMot stränderna, äro af Sten och Tegel, 25<br />
alnar höge, samt frän 5 til 10 alnar tjocke,<br />
befästadc pä forntidens sitt med 3 Torn. Man<br />
ingär iFästningen öfwer en windbrygga. Hr^<br />
Oxe betraktade där utan hinder sjelfwa Fäjinings-wärken,<br />
men honom tilläts icke inwär,<br />
tes bese nägot af de Häkten, uti hwilka Statsfängar<br />
förwaras. Fenstren til deste fängelserum<br />
äro tilmurade med Tegel och blott en<br />
fyrkantig öpning om nägra fä tum läm><br />
nad wid öfwcrsta kanten, at instäppa en blet<br />
skymning. Et Trädhus wisides, hwaruti en<br />
Stats-fänge sitt. Herr Oxe ingick widare<br />
<strong>genom</strong> en FMoms-port uti den inre Fästs»<br />
ningen, som är 1324 bygdes af (-eorg Da«<br />
nielovjtlcl,. Den har 14c) fot ifyrkant och<br />
ganska höga stenmurar. Innom desta sägs en<br />
Tegelbygnad, om en wänings högd, som sträck<br />
ker sig frän ena ändan af muren til den an><br />
dra. Den är fördelad uti ellofwä RuM, af<br />
hwilka hwartdera har i? fots längd och i5<br />
fots bredd. Den stod ofullbordad utan golf,<br />
och har aldrig warit bebodd. Peter den tre^<br />
dje lät med sidan hast upföra detta Hus,<br />
ät det pä mindre än 6 weckor btägtes i det<br />
stänv, htvaruti det ännu ses. Men med hans<br />
ofsägelse af Rysta Spiran > uphörde äflveN<br />
arbetet. En si rymlig bygnad, pä et si wäl<br />
förwaradt ställe och med sidan drift pässytidaV><br />
har gifwit anledning til mänga gistnin-<br />
M, och Herr Oxe tror sig kunna anförs,<br />
F 2 6t
84<br />
Schlustelburg.<br />
at den warit af Peter ämnad för nägon hög<br />
Person , ifrän hwilken han synes hafwa fattat<br />
det beslut at skilja sig. Fä weckor för<br />
Regemcnts-wälfningen hade denne Furste besökt<br />
Schlustelburg, för at se Prints Ivan.<br />
Han hade dä äfwen med upmärksimhct betraktat<br />
denna Byggning och betygat sitt nöje<br />
öfwer de arbetandcs driftighet.<br />
Ibland de Höga och<br />
Ryktbara Stats-<br />
sängar, som setat inspärrade pä Schlutzelburg,<br />
förtjena i synnerhet twänne Fruntimmer<br />
nämnas, som med Kejserlige Hofwet städt<br />
i den närmaste förbindelse. Den förra är<br />
Kl2rjZ, oZr Peter den Förstes egen Syster,<br />
hwilken misttänktcs at hälla nägon underhandling<br />
med Prints Hlexey, bemalte Kejsares<br />
äldsta Son. Den andra är Kejsarinnan Ku><br />
docw, samme 0218 första Gemäl, hwiken<br />
därstädes setat uti en af de mörkaste kulor.<br />
Hon förmäldes med Peter är 1639, och födde<br />
honom följande aret den olycklige Printstn<br />
Men sisom hon gjorde 02ren<br />
nog täta päminnelser, si wäl i anseende til<br />
de mänga nya förändringar, dem han dageligen<br />
wärkstälde, som hans öfriga friheter uti<br />
en henne än närmare rörande angelägenhet,<br />
sä fick hon är 1696 sttt stiljobref och nödga,<br />
des anlägga doket. Et rykte utspridde stg kort<br />
därefter, at LudociZ uti Klostret Susdof,<br />
där hon förwarades, med General
Schlusielburg. 85<br />
stap. Pä Vistopcns af Rostof försäkran,<br />
det han <strong>genom</strong> en dröm sätt den uppenbarelse,<br />
at OZI Peter stulle innan kort bringas<br />
om lifwet och Kejsarinnan återkomma tilMoscau,<br />
aftade hon Nunnc-drägtcn och lät uti<br />
Klostcr-Capcllct bedja för sig under namn af<br />
Kejsarinna Tudoei2. 02ren upretad af<br />
denna djerfhet, lät föra sin fordna Gemäl<br />
tilMoscau , och efter anstäld ransikning dömde<br />
henne til kropsstraff under 2:ne Nunnors<br />
hand. H^'i inspärrades efter denna medfart<br />
uti Nya L.adoZa-Klostc.r, si strängt, at henne<br />
endast tilläts se den Personen, som tilbragte<br />
henne födan. Hon ägde där blott et<br />
enda Rum, och lämnades si aldeles utan be,<br />
tjening, at hon nödgades sjelf tillaga sin mat<br />
och besörja om all stags uppastning för stn<br />
Person, ingen enda undantagen. Omstder<br />
fördes hon til Schlustelburg, men öfwerlefde<br />
Peter och blef lösgifwen af stn Soneson<br />
Peter den Andre. Hon biwistade hans Kröning<br />
och lefde til är 173 1. Man kan lätt<br />
föreställa sig, at Klekok icke blef förgäten.<br />
Han undergick i Kejsarens egen närwaro<br />
de grymmaste tortourer, men kunde icke förmas<br />
at fälla et enda ord til KudocjZB nackdel.<br />
Twärtom, dä OZren upmuntrade honom<br />
til bekännelse med löfte om tilgift, war<br />
han i högsta grad förmäten och förklarade,<br />
det han ej höll honom wärdig nägot swar,<br />
si framt det ej borde räknas för en pligt, at<br />
betyga Kejsarinnans oskuld.<br />
83 I
86<br />
Petersburg.<br />
Idenna Fästning dödde Grefwe piper,<br />
Konung Or! den Tolftes Premier-Minister.<br />
Dar hafwa äfwen Kejsarinnan Gunstling,<br />
Lii-on, och den olycklige Prmtscn lyan<br />
warit inneslutne.<br />
'Hswer delta arets Winterköld i Petersburg<br />
meddelar Herr Oxe följande anmärkningar.<br />
tTleva-strömmen tilfrös den 15 November,<br />
och kort därpä Finsta Wlken, siat<br />
Iswägen utstacks emellan Petersburg och<br />
Cronstadt.IDecember omskiftade köld och<br />
tö si hastigt, at ofta Thcrmometren förändrades<br />
hela 14 grader innom dygnet. När<br />
kölden war stark, det är, dä Qwicksilfret i<br />
kZrenbeitß Glas-tub föll under io gr., klädde<br />
sig Herr Oxe efter Landets sed, med<br />
Päls, Lappstor och fodrad Sammets-mösta,<br />
särdeles at förwara öronen, som snarast angrcpos.<br />
Den häftigaste kölden röntes den 9,<br />
lo och 11 Januari,, dä Thermom. en gäng<br />
föll 63 grader under fryspunkten. Hr.Oxe<br />
Utgick dock i fria luften, men sig flera Personer,<br />
hwilkas ansigten blifwit förkylde. Lik-<br />
wäl fortsatte folket sina manliga göromäl,<br />
fast Ryste stäggm woro hopklibbade af is.<br />
tzlllmogcn förwarar j synnerhet kroppens yttersta<br />
delar, fötter, händer och hufwud. E»<br />
Dsstins-päls, med jnwänd ull, bindes härdt<br />
tsl ljfwet, men halsen är aldeles bar och brö,<br />
stct endast betäckt mcd en grof Skjorta. Skägztt<br />
gör ha god tjenst^ och är pä den grund<br />
n.Wn
Petersburg. 87<br />
nästan oumbärligt för allmänna hopen. Herr<br />
Oxe sig med förundran Owinfolken twätta<br />
kläder i (Tlcva, hela 2 timmar, wid 30graders<br />
köld. Stundom händer, at Betjänter<br />
och Hyrkulstar frysa til döds, under det de<br />
ofbida sina Herrar. At förekomma sidant,<br />
hällas stockeldar pä Borggärden och flera ställen.<br />
Det är en nog artig syn, at se desta<br />
Rytzar i sin Asiatiska Drägt med sina<br />
länga skägg omkring de antända eldar, hwilkas<br />
lägor stundom stiga högre än Hustaken<br />
och sprida et starkt stjen. Skildtwaktcrne,<br />
som äro rakade, mäste binda stna Näsdukar<br />
under hakan, och förwara öronen j fotral af<br />
Flanel.<br />
Den beständiga'rörelsenaf Hästar, Slädar<br />
och Fotgängare pä den frusna (Tlevaströmmen,<br />
gifwer et wackert skadespel. Store<br />
hopar drifwa ständigt fram och äter. Miste<br />
platser äro afstängde för Skridstoäkare; andre<br />
för de af Adelen, som inköra sina Hästar.<br />
Pä andra ställen ser man folk stäcka<br />
stg at ästäda kapp-körningar. Til desta är<br />
en plan om Z:dels mils längd bestämd. Det<br />
är icke nägon egentelig kapp-körning, utan en<br />
enda Släde, dragen af twä Hästar, köres,<br />
och konsten bestar däri, at den ene Hästen<br />
drifwes i galopp och den andre i traf, med<br />
möjeligaste fart.<br />
Ishällarne pä tTleva, utgöra sämre ho-<br />
pens Winternöje. En ställning, omkring l
88<br />
Petersburg.<br />
alnar hög, uprcses, til hwilken en upgäng<br />
tillagas med trappsteg. Frän torpen göres<br />
sedan af Bräder en smäningom stuttande wäg,<br />
som uppehälles mcd stolpar och förses med<br />
ssrank pä sidorna. Denna wäg är 2 famnar<br />
bred, och där den slutas, görcs isen klar frän<br />
snö, ungefär 300 alnar i längden. Äfwan<br />
pä Bräderne läggas isstycken som hopfogas,<br />
jämnas med yxa och omstder med pasiagit<br />
watten, at hela ytan blir glatt som en Secgcl.<br />
Både ställningen och siedct äro utsirade<br />
mcd Tassar och Granar. Eho, som behagar,<br />
tager en Kälke up pä ställningen, ftttcr stg<br />
därpä och äkcr utsöre sisom en ljungeld. Stundom<br />
äro ftere sädane ishällor i rad efter hwarandra.<br />
Deste nöjen äro farlige, ty minsta<br />
sel i jämnwigten hos den åkande, .sitter honom<br />
i fara at bryta hals och ben. Men öfningen<br />
gör, at rock olyckor icke hända. Hr.<br />
Oxe dristade ej försökadetta lidsfördrif. Man<br />
far ock se Gästar aka pä stridstor, stäcnde<br />
pä en fot utföre desta hällor.<br />
Marknaden som hålles pä iTlcva-strömmcn,<br />
och pastär j tre dagar, sedan den länga<br />
fastan uphört den 24 December G. St. bör<br />
icke heller förbigas. Nära Fästningen war<br />
en gata, mer än z:dels mil läng, pä ömse<br />
Vdor besitt mcd tusendtals stagtade Oxar,<br />
Far, Swin, G^st och Skogsfogel, til et antal,<br />
sim kunde förse hela Petersburg i tre<br />
MMtt. Ve större kreaturen woro stäldc i<br />
kret-
vetenskaps-Academien. 89<br />
kretsar, j en uprätt ställning, med bakfötterne<br />
nedsitte i Snön, samt hufwud och framfötter<br />
emot hwarandra. Sedan widtogo de<br />
smärre kreatur och sä alt widare, til dest omsider<br />
Foglames ordning kom, hwilke woro<br />
hängde i festoner, garnerade mcd Fistduntar,<br />
Agg, m. m. Herr O-e sig där mänga hundrade<br />
hwita och brokota Orrar. Deste födämnen<br />
komma ofta längwäga. Kalfwarne<br />
woro til en del frän Archangel, bragte landwägen<br />
ungefär 130 mil, likwäl sildcs altftmmans<br />
til mycket lindrigt pris.<br />
Herr Oxe besökte äfwen N)etenstaps-<br />
Academien. Planen til denna Inrättning<br />
war redan den iQ Febr. 1724 understriswen<br />
af OZr Peter, men wärkstäldes först 1725<br />
af O^rinnZn OtliZlinZ I. Första sammanträdet<br />
af de kallade Lärde utlänningar, skedde<br />
den 21 December. Den til detta Wärk<br />
anslagna räntan faststäldes til 19,928 Riksdaler<br />
och Ledamöternas antal til 15, hwilke<br />
kallades Profestorer. Under Peter Il:s korta<br />
Regering utbetalades löncrne trögt, och Acadcmien<br />
war aldeles mitzwardad, til dest den,<br />
under OZrinnZn H_nr,2, äter uplifwades. Men<br />
dä den, emot stulet af sistnämnde Kejsarinnas<br />
Regering, fick en i Wetenstaper okunnig Pre,<br />
sident, öfwergäfwo de ftäste Lärde Ledamöterne<br />
Rystland. Under Tl^betl, upreste sig<br />
Academien til dcst förra anseende, fick 2 infödde<br />
Ledamöter, och dest Fond ökades til<br />
F 5 42,cn0
90<br />
tvetenst. 2tcademien.<br />
2-4,000 R:dalcr. Nu Regerande Kejsarinnan<br />
har bragt Academien til dest fulla glänts,<br />
och lätit dest Ledamöter anställa lärda Resor<br />
<strong>genom</strong> Sina widsträckta Länder, at göraupltäckter<br />
til Rikets och Vetenskapernas tjenst,<br />
och undcrstödt desta företagande mcd stora Penninge-summor.<br />
Ar 1726 började Academien<br />
utgifwa dest Handlingar, under namn af:<br />
lOmmentZrii Beient. Imp. Petropo!it2»<br />
r>X. Af deste äro 14 Tomer utkomne. Frän<br />
1747 tillades Novi framför förra titeln, och<br />
of desta utkommo 20 Tomer til 1777. Efter<br />
den tiden kallas de HKZ HcZd. Bcient. imp.<br />
ketrop. och utgifwas ärligen 2 Vand in 4tto,<br />
för 1777 pä Latin, men sedermera til en del<br />
pä Fransyska. Hwarje Profestor njuter en<br />
Lön frän 8 til 1200 R:daler samt fria husrum.<br />
Destutom har Acahemien 4 Adjuncter<br />
mcd Lön och rättighet, at, wid timande levighet,<br />
befordras til Profestorer.<br />
Första grunden til Blbliotheket war en<br />
Boksamling om 2500 Band, dem OZr Peter<br />
dorttog iMitau under Swensta Kriget. Efter<br />
hand ökades den <strong>genom</strong> de Negerandes<br />
frikostighet, men fick et särdeles rikt tilstott<br />
<strong>genom</strong> Furst ft^iviK Bibliothek, som är<br />
1772, under Pälsta oroligheterne, gjordes til<br />
et krigsrof och bortfördes frän (Tlevitz. Är<br />
steg antalet af Vibliothekets Böcker til<br />
36,00QBand. Den äldsta Handstrift, som<br />
Yär finnes, är en Helgonasaga af är 1292.<br />
Näst
Bibliotheket. 91<br />
Näst denna tager den äldste Ryste Häfdeteknarens<br />
lottors Krönika rummet, i anseende<br />
til äldren. Rystland saknar icke ämnen för<br />
en R.ks-Historia. Utom et stort antal Dag-<br />
böcker, sammandragne utur Handlingar frän<br />
I2tte,i och i4'de Är-hundradcn pä Sela,<br />
vonista Spräket, finnas 46 foliantcr Statspapcr,<br />
endast frän 1703 til 1717. Men Academiins<br />
ostattbaraste Handstrjft är Kcjsirinnaus<br />
Instruction för Nye Lag'Commistioncn,<br />
striswen med Dcst Egen hand. Detta<br />
dyrbara Document fra^ilagges pä Academiens<br />
Bord wid Allmänna S.unmankomstcrne.<br />
Man wiside äfwen Herr Oxe en Bok,<br />
som innefattade Apostlagernjngarna och Epistlarna,<br />
tryckt i Moscau 1564. Den är äldsta<br />
frukten afBoktryckeriets införande i Rystland.<br />
Hr Oxe igenkände Paperet förEngelskt.<br />
Blbliothekct har ungefär 2300 Chinesiska<br />
Böcker, öfwer hwilka Herr I^eontief, som<br />
tilbragt flera är i Peking, författat et Register.<br />
Hittils har man sitt de flästa underrättelser<br />
om (sl)ina frän Frankrike. Men efter<br />
detta bör man wänta de bästa uplysningar<br />
om detta mägtiga Rike frän Rystland,<br />
emedan Ryste och Chincstste Hofwcn med<br />
hwarandra sta i en si nära förbindelse, mej<br />
allenast en Ryss Kyrka är bygd l p king,<br />
utan ock flere Ryste Studenter där Uj.pel)älla<br />
sig at tara Chinesista Språket.
Academiens Naturalie-Samlingar inta,<br />
ga flere Salar. Idet Rummet, som förwara<br />
upstoppade Djur och Foglar, anmärkte<br />
Herr Oxe den wilda Mulåsnan frän Tartariet,<br />
wilda Far (a) eller HrZ2li fränSiberien,<br />
och den Tibetanske Oxen (b), utmärkt<br />
för dest stöna swants, hwilken är härrik<br />
sisom Hästens, mjuk och gläntsande sisom<br />
Silke, samt i Indien fästes uti prydliga<br />
handtag, at nyttjas til flugftäktor i förnäma<br />
Herrars Hus. Chinesaren färgar den<br />
Skarlakans-röd, til prydnad pä Möstor, och<br />
Turkames ryktbare Hästswantsar, med hwilka<br />
de utsira sina Standarer, hämtas af denna<br />
Oxen frän Tibets skogar. Herr Oxe<br />
sig därjämte Stenbocken, Desmanrattan,<br />
Flygande likörnen, samt Ramtschatka<br />
HafwetS twänne foster, Matrosen ochHafsuttren.<br />
Cabinettct har et stort antal Foglar, Fiskar,<br />
Inseeter och Snäckor, men i synnerhet<br />
en gansta rik Ört-samling. Herr p2llZB häller<br />
alla desta Samlingar i den bästa ordning<br />
efter k.inneista Lärobygnaden.<br />
En <strong>Resan</strong>de kan ej undgä at med särdeles<br />
upmärksamhet bese den talrika mängd<br />
Ben, Horn och ftere lämningar efter Indianska<br />
Djur, som blifwit utur jorden upgräfne<br />
innom Rysta Rikets gräntsor, särdeles uti<br />
Sö-
tTlaturalie-Cabinettet. 93<br />
Södra delen af Siberien, och ibland Aca,<br />
miens Samlingar förwaras. Utom et stort<br />
antal Elefant-tänder, ses där hufwud och<br />
fötter af en Klunocero», samt horn af Bufflar<br />
och Oxeller, hwilke Djur blott träffas<br />
i de warmaste luftsttek. OZr Peter war af<br />
den tankan, at wid stna Härtag,<br />
fört Elefanterna til Norocn. L2^er ansig<br />
icke otroligt, ot Mongolerne, under deras<br />
mägtiga tid, kunnat bringa Elefanter tildesta<br />
trakter. Men myckenheten af de redan uptäckta<br />
och ärligen förekommande tänder, motsäger<br />
en sidan gistning. Herr p^ll^z trodde<br />
nägon tid, det Siberien fordom kunnat haft<br />
nog warmt luftstrek at hysa sidana Djur.<br />
Men sedan han sjelf pä stället, under sina<br />
Resor i Siberien, undersökt detta ämne, och<br />
funnit desta lämningar inbäddadeiHafsdjur<br />
och Wattuwäxter, slutar han, det en öfwerswämning,<br />
sisom t. e. Syndafloden, fördt<br />
dem til desta Nordiska orter. KKinoceroten,<br />
hwilkens hufwud och fötter iCabinettet förwaras,<br />
uptäcktes i December 1771, nägra<br />
mil Norr om vilitst, högt up iSiberien.<br />
Han war dä til hälften höljd af sand. Ännu<br />
ses hären pä ena stdan af hufwudet o,<br />
stadde och senorne äro i behäll pä fötterna.<br />
Det stulle wara swärt at förklara huru det,<br />
ta Djur, efter flera tusende ar, kunde finnas<br />
si föga förändrade, därest man ej antog, at<br />
kölden, som iden orten är mycket sträng och<br />
al-
Naturalie-Cabinettet.<br />
94<br />
aldrig medgifwer kalens uptinande pä större<br />
djup än twä alnar, haft största delen i denna<br />
händelse.<br />
Mineral -Cabinettct innefattar de mäng-<br />
faldiga Malmer och Fostilier, som blifwit<br />
uptäckte innom det widsträckta Rysta Rikets<br />
gräntsor. Man far där se gedigen Koppar<br />
frän Aleutiska Oarne. Men ingen del adrager<br />
stg större upmärkfamhet än en gedigen<br />
lewmasta frän Slberien. Detta stycke är<br />
st sällsynt, at man äfwen twiflat, om det<br />
wore et wärkcligt Jern. Mastan är blandad<br />
tned et glaslikt ämne, men sjelfwa Jernet kan<br />
smidas, antager rost, och har alla egenskaper<br />
af denna Metall. Den fans<br />
pä en högdmidt<br />
emot Berget Memis, pä Östra stranden af<br />
FIol)en lenisei.Ihela nägdcn kunde intet<br />
spär uptackas af någon fordom där belägen<br />
VulcaN eller lämning af Jernwärk. Massan<br />
lag aldcles för stg sjelf, wägde 72 Listpund;<br />
hade päflera ställenen skorpa af swart-<br />
aktig Jernmalm, men dest inre sida bestod af<br />
tent Jern, uti flera häligheter blandadt med<br />
tt <strong>genom</strong>skinligt til glas förändradt ämne af<br />
gul och stundom swart färg.<br />
Präparaterne j Anatomie-Salen äro af<br />
I^u^loK, köptei7i7af Öar Peter för 150,000<br />
Daler Kopp-.mt. Där finnes en fullständig<br />
samling af ofödde foster, frän första aflelsen<br />
til födelse-timman, uti Bpiritu Vini förwc^<br />
tade> samt insprutningar af hjernanoch ögats<br />
öelat/
Rdnst-Cabinettet. 95<br />
delar, hwilke, sisom bekant är, för gängatnes<br />
finhet, fordra en synnerlig skicklighet,<br />
hwilken Ku^lcK besitt i et högt mätt.<br />
Uti Konst -Cabinctttt förwaras et antat<br />
dyrbare prydnader af Guld, upgräfde utut<br />
Mongoliste Grafhögar, bestäende af Armband,<br />
om en betsmans-marks wigt, Hals,<br />
band i stapnad af Ormar, Käril, Kronor,<br />
Spännen, Ringar, Bilder af Djur, konstigt<br />
arbetade, si i Guld som Silfwer; Sablat<br />
med Guldfästen sirade med ädla Stenar,<br />
Tartarista Afgudabilder, m. m. til et antal<br />
och wärde, som ar otroligt, därest icke ögat<br />
sjelf därom sörwistar sig. Det synes swärt<br />
at föreställa stg en si rik och ikonsten upöfwad<br />
Nation, widlrtischs, Cobolsochlenisei<br />
stränder. Men Herr buller, som be,<br />
sökt desta orter och undersökt desta Grafhögar,<br />
lämnar i detta ämne nog tilfredsställande<br />
uplySning. Uti desta Ättehögar äro ben<br />
fundne af Män, Qwinnor, Hästar, samt<br />
Kastspjut, Bägar, Pilar och andre Wapen.<br />
Det synes därföre troligt, at ortens mägtige<br />
Furstar lätit begrafwa sig med sine käraste<br />
Hustrur, Slafwar, Hastat och Wapen för<br />
at, enligt dengrundsats, som än rader a witza<br />
orter j Indien/ af dem betjena sig j det<br />
tilkommande lifwet. Uti Archiverne iJatutsk<br />
sann Herr Kluller, at denna sed war<br />
däromkring ibruk, när Rytzarne bemägtigade<br />
sig Landet/ samt at endast förbud och straff<br />
kun-
96 Ronst-Cabinettet.<br />
kunnat afstaffa et si barbariskt bruk.<br />
bullers Herr<br />
mnka är widare, at deste med dyrbarheter<br />
fylde Grafwar tilkommit under<br />
8i« c^nz och dest närmaste Efterträdares tid.<br />
De rikaste äro fundne omkring Volga, Cobol<br />
och Irtisch; de af mindre wärde omkring<br />
lenisey, och de fattigaste omkringBactal-sjön.<br />
Han tror dem tilhördt kringwandrande<br />
l-lorder af Mongoler. ck^n<br />
grundlade sin magt i början afi^deÄrhun,<br />
dradet, omkring Backal. Dest Folk war ännu<br />
fattigt och följagteligen deras Grafhögar<br />
mindre rike. Men sedan utbreddes hans wälde<br />
öfwer en stor del af China, hela Tårta,<br />
riet, en del af nu warandeRystland, m. m.<br />
och hans förnämsta uppehälle war sedan i de<br />
nägder, där de störste skatter funnits. Och<br />
sisom denna Mongoliska magten styckades emot<br />
början af i^:de Är-hundradet, si sitter<br />
Herr buller tiden til Ättehögames upresinde<br />
i!3:de och 14:0cÄr-hundraden. De i dem<br />
upgräfne stycken äro til en del si wäl arbetade,<br />
at de öfwerstiga den skicklighet man kan<br />
tilägna den tidens AsiatiskaKonstnärer. Men<br />
de äro sannolikt förfärdigade af Gurooeer,<br />
som blifwit ditläckade af 03nern28 frikostighet.<br />
Kubruquis träffade ock en Fransk Guldsmed<br />
wid denna<br />
Likwäl äro flere Ättehögar af större ålder.Idesta<br />
furmos Knifwar, Spjut och<br />
Kopparswärd, sannolikt förfärdigadeien tid,<br />
dä
Aonst-Cabinettet> 97<br />
dä Jernet ännu war okändt. Herr buller<br />
gistar, at deste högar tilhörtUigurerne, frän<br />
hwilka TinZiz O2N länt bokstäfwerna , emedan<br />
Mongolerne icke hade nägon kunstay<br />
om strifkonsten.<br />
Uti et längt Gallerit förwaras Klädedrägter<br />
af alla Rysta Nationer, samt en gan,<br />
sta rik Chinesist Garderobe.Iet särstildt<br />
Rum ses Drägter, Wapen och Rcdstaper af<br />
de Ädoer, som bebo Östra Gceanen, och finnas<br />
bestrifne i tredje Resa; sisom<br />
Möstor,Master istapnad af ätstilliga djurs<br />
hufwud, Mantlar af Hafs-Utterstinn, prydde<br />
med fransar af här, remmar och fenor,<br />
med mera.<br />
Isamma Gallerie träffas ocksi en simling<br />
af Afgudabilder, dem Herr P21128 öfwerkommit<br />
hos Calmuckerne eller Mongo,<br />
lerne, som ännu til stor del äro nedsänkte i<br />
Afguderiets mörker och följa Oalai LZn»2«<br />
Religion. Nägre af deste Bilder äro mälade<br />
pä Wäf, andre äro gjorde af Ler, förgyldt<br />
eller färgade, och nägre fä af Metall,isynnerhet<br />
frän Tibet. De äro alle ohyggligt<br />
tilstapade, med mänga armar och händer, sit-'<br />
tände med benen ikors. Mänge äro ihälige<br />
samt upfylde med helgade aftefwor, sedespräk<br />
och böner.<br />
Herr Oxs besig därefter Mynt-simlin^<br />
gen. Det äldsta Myntet i Rystland bestod<br />
af smä Läderbitar eller stycken af Märdstmn.<br />
G Dests
98<br />
Mynt-Cabinettet.<br />
Deste gälde blott innom Riket.Ihandel med<br />
främmande skedde Waru-byte, eller ock antogs<br />
omyntadt Silfwer efter wigt, sisom i<br />
China. Man wet ej när prägladl Mynt först<br />
kom igäng, men detta bruk troshafwa kommit<br />
frän Tartarerna.<br />
Mynt-Cabinettet är deladt i9 Clastcr<br />
och innefattar<br />
im. Mynt utan pässrift. De hafwa<br />
gemenligen prägel af nägot Djur, högst sillan<br />
af nägon Mennisto-dlld til Häst. Öfwer<br />
desta har Herr BKered2tol upgifwit en gansta<br />
artig gistning. Tartarernas (^elug bestar<br />
af 12 är; en räkning som äni dag bibehälles<br />
bland Thinesare och Mongoler.<br />
Hwart och et är utmärkes med et djur i följande<br />
ordning: 1. Rattan. 2. Oxen. 3. Ti-'<br />
gern. 4. Haren. 5. Crocodilen eller ock Draken.<br />
6. Ormen. 7. Hästen. 3. Lambet.<br />
9. Apan. 10 Tuppen. 11. Hunden. 12.<br />
Swinet. Alle deste Djur ses pä Mynteni<br />
Kabinettet, utom Crocodilen, Apan och Haren,<br />
för hwilka Swanen, Harpyen och Sirenen<br />
förekomma. Säledcs tror Heresliersd2tok,<br />
at deste Djur-bilder utmärka det aret<br />
af o>clus, dä Myntet blifwit slagit, samt at<br />
Rystarne,som den tiden ärlade statt tilTartarerne,<br />
sitt Djurets bild pä Myntet istället<br />
för äretal. Dä stundom 2 Bilder ses pä<br />
et och simma Mynt, tror han, at 2:ne ars<br />
statt blifwit af Rytzarna erlagd pä en gäng,<br />
D. M. 2:ös,
Mynt-Cabinettet. 99<br />
2:do, Mynt med Tartarist pästrift.<br />
Pragelen förc,täNer Männer, dels til fot,<br />
dels til Häst, med Sabel, Spjut och lagtfalk,<br />
samt stundom Gripar, Getter, Swanor<br />
och andre Foglar.<br />
3:0, Mynt meo bäde Rysta och Tartarista<br />
pästrifter.<br />
4", Mynt med Ryst pästrift utan are,<br />
tal. Destas älder är owist. Man bör mar,<br />
ka, at Rysta Mynten af desta tre Claster<br />
hafwa än Tartarist, än Ryst, än bäde Tartarist<br />
och Ryst pästrift, alt i den mänRysta<br />
Furstar mer och mindre berodde af Tartarerna.<br />
5:0, Mynt af Storfurstarna frän VValili<br />
OemetrievjtlcK til lyan VVMivitlcl, l.<br />
6:0,Mynt af smärre ftelfständiga Furstar.<br />
7:0, Mynt af större Städer, som age<br />
rätt at mynta.<br />
8", Mynt frän Iv2n VVsll!ivitlök 11. til<br />
myndig. Bilden<br />
dest Peter t. blef förklarad<br />
af en klyfd Örn ses första gängen pä Iv2N«<br />
Mynt. Den förste Rubel slogs under Hlexey<br />
_^licli2elowitseK.<br />
9:0, Mynt af Peter I. och dest Thronföljare.<br />
Där finnes äfwen en stor Samling as<br />
(österländska Mynt, sisom Arabiska, Tartarista,<br />
Bulgariska och Indiska, särdeles<br />
den dyrbara sviten, som wisar de tolf Himmelstecken,<br />
och stogs under en Printsesta,<br />
G 2 hwil-
100<br />
Ronst-Tabincttet.<br />
hwilken, mcd stn Gemäls tilstädjelse, Regerade<br />
en ende dag. Den är sällsynt at träffa<br />
fullständig, ty deste Mynt blefwo noga upsökte<br />
och omsmälte. Den har wid inköpet<br />
kostat IQOQ Kronor.<br />
Inästa Rum ses en Waxbild, mer än<br />
3 alnar hög, som föreställer Peter I.inaturlig<br />
storlek, samt är gansta wäl träffad,<br />
emedan formen hämtades med Wax afMonarchens<br />
anstgte, dä han nyst aflidit. Ögncbrynen<br />
och hären äro smarte, ögonen mörke,<br />
hyen starkt brunett, upsyncn bister och hnf-<br />
wudet lutande ät ena stdan efter Orrens plägsed.<br />
Denna Waxbild är klädd i den drägt,<br />
hwilken Peter dar, dä han, med egen hand,<br />
satte Kronan pä OtliZsina I, bestäende af en<br />
blä Siden -klädning rikt broderad med Silfwer,<br />
samt blekröda Strumpor med Silfwerkilar.<br />
Herr Oxe strifwer, det han häldre<br />
önskat se Monarchen i dest blä Uniforme, den<br />
han bar wid puitava, hwilkcn förwarasi<br />
samma Rum jämte en Mästingswärja och en<br />
Hatt, som wid samma tilfälle blef nära kullen<br />
<strong>genom</strong>bärad af en kula. Där ses afwenByxor,<br />
stoppade Strumpor, Skor, samt en Mösta,dem<br />
Oaren bar den tid han i Amsterdam Wi3<br />
Hwarfwet arbetade sisom Skepps-Timmerman<br />
under namn af Mäster Peter. Academien har<br />
ocksä lätit upstoppa och förwara den Hästen,<br />
pä hwilken OZren red wid pultava, samt<br />
2;ne Hundar, dem han mycket älstade. Hr.<br />
Ox«
Ronst-Cabinettet.<br />
l"oxe sig widare OZrenz Swarfstol och flera<br />
Konststycken, dem han swarswat; en Jernstäng,<br />
den OZren med egen hand smidt i<br />
Glonctz, den 21 Febr. 1721; tre Silfwcrbägare,<br />
som blifwit ät honom öfwerlämnade<br />
för tre Skepp, hwilka uti Petersburg bygdes<br />
under hans inseende och styrsel; en modell<br />
af et i2O Canoncrs Skepp, stänkt ät<br />
OZren af Konung Willielm 111. under dest<br />
wistande i London, hwilken gäfwa si behagade<br />
Oaren,at han, wid asstedstagandet, til<br />
bcmälte Konung aflämnade en dyrbar Diamant,<br />
dock inswept uti groft grätt papper.<br />
Den ryktbare si kallade Gottorpste Globen<br />
stär nu i en egen Byggnad, at icke äfwentyras<br />
wid eldswädor. Den förfärdigades<br />
pä Hertig lll:s af Holsten bekostnad<br />
uf en Anders Zulcb, under Adam Olearn inseende,<br />
efter en Ritning funnen bland I^'clio<br />
I^aKesPapper. Den bestar af en ihälig<br />
re, om IIfots Diameter; har et Bord med<br />
säte för 12 Personer; är nu mera lämpad efterPetersburgs<br />
Meridian; kringwridcs incdclst<br />
et Konstwärk, si at HimlawalfwetS wärkcliga<br />
Constellationer wisa sig med stjernor utmärkte<br />
af förgyldta naglar, större och mindre<br />
cfdcr Naturen. Z)ttre sidan är en Jord-<br />
Glob, som föreställer alla bekanta Gco.graphissa,<br />
äfwen i senare tider skedda uptäcktcr.<br />
Konung ?ridliQ IV. stänkte denna Glob ät<br />
O^ett är 1713. Den fördes til peters-<br />
G 3 burg<br />
101
102<br />
Ronstemas Acadcmie.<br />
burg med mycken kostnad och möda, ty sär<<br />
stildte Kör-reostap fordrades och sjelfwa landswägarne<br />
mäste pä flera ställen göras bredare<br />
<strong>genom</strong> Skogens afhuggande. Den förbrändes<br />
1747, at endast ställningen blef öfrig;<br />
men omgiordes och förbättrades, si at den<br />
nu är wida fullkomligare. D:r UonZ har<br />
dock förfärdigat en mycket större och fullkomligare<br />
Glob, som ses pä Universitetet i Cambrigde.<br />
Den har 13 fots twärlinca, rymmer<br />
30 Personer, och sittes i rörelse mcd en otroligt<br />
ringa kraft.<br />
Kejsarinnan KlilZbetli grundlade en Academic<br />
för de fria Ronstema, mcd 12,000<br />
R:dalers ärlig Fond och uppehälle för 200<br />
Lärlingar. Denna Inrättning, som war förknippad<br />
mcd Vetenskaps -Academien, är af<br />
nu Regerande Kejsarinnan skild darifrän ;dest<br />
Fond ökad til 36,000 R:dalcr, och antalet<br />
af dest Lärlingar utwidgadt til 300. Deste<br />
emottagas wid 6 ars älder; uuderwisas at läsa,<br />
strifwa, räkna .samt uti Tyska och Franska<br />
Spräken jämte Ritkonsten. Wid i4:de<br />
aret kunna de wälja emellan de 4 Clatzerna,<br />
nemligen Målare-konsten med alla dest delar,<br />
Ropparstickningen, Bildhuggeriet och<br />
Mcchaniken, under hwilka hufwudgrenar alle<br />
möjclige stycken af de Wackra Konsterna<br />
blifwit fördelade. Ärligen utdelas belöningar<br />
ät dem, som u;wi,'a de bästa prof. Af dem<br />
sim wunnit fyra belöningar, ntwäljas tolf<br />
Yng-
Ronstemas Academie. 103<br />
ynglingar, hwilke sändas utomlands pä Kejsarinnans<br />
bekostnad at widare förkofra sig.<br />
När deste hemkomma och nedsätta sig i nägon<br />
Stad, ätnjuta de af Kejsarinnans frikostighet<br />
et ärligt understöd af 240 Riksdaler,<br />
under de första fyra ärcn. Academien är försedd<br />
med et tilräckligt antal mönster för begynnareiTeknings-konsten.<br />
Men dc Lärlingar,<br />
som gjordt synnerliga framsteg, tillätaS<br />
aftckna Stycken utur Kejsarinnans Egen dyrbara<br />
Samling. Där finnas ock mönster för<br />
Vildhuggare af de förträffligaste Antique Stöder<br />
i Italien, eller gjorde iRom.<br />
IPetersburg är et si kalladt Veconomistt<br />
Sällskap, som har Åkerbrukets uphjelpande<br />
til föremal. Kejsarinnan hade wid<br />
nägot tilfälle, under en maltid, yttrat Sig,<br />
det hon ansig en sidan Societet nyttig för<br />
Riket. Grefwe Olot tillika mcd 14 dels Höga<br />
dels Lärda Männer sammanträdde kort<br />
därefter och utkastade reglor för detta Samfund.<br />
Kejsarinnan bekräftade Planen med et<br />
gansta nädigt Hcmdbref af den 31 October<br />
1765 och stänkte Sällstapet 6000 Rubler til<br />
inköp af et Hus för dest Sammankomsier.<br />
Ordförande ombytes hwar fjerde manad. Ledamöternas<br />
antal är obestämdt. De föresläs<br />
af tre Medlemmar och wäljas med omröstning.<br />
Sällskapets Fond bestar af Ledamöternas<br />
tilstott och inkomsten af dest tryckta Arbeten,<br />
dem Kejsarinnan förlägger,men stänker<br />
G 4 ät
104<br />
Geconomista Sällstapet.<br />
st Sällstapet, utom 12 Exemplar, som fritt<br />
sändas til hwart Län at utdelas. Deste Handlingar<br />
tryckas i Octav pä Rysta. Sällstapet<br />
utsätter äfwen Prisfrägor j Hushällningen<br />
med belöningar af Guld- och Silfwcr-<br />
Medaillcr, eller ock reda penningar, stundom<br />
til Summor af 560 Riksdaler.<br />
Kejsarinnan har utmärkt wärd om Åkerbrukets<br />
upkomst och sänder i sidant afsecnde<br />
Anglingar til England at underwisas, särdeles<br />
til Herr VounZe§ handledning.<br />
Jämte Sarsto Selö är/ enligt Herr<br />
82mborll
Tadet-Scholan. 105<br />
derwist sina Åhörare. Hwar och en Adelsman<br />
har frihet at oitsinda en Lärling. Alle<br />
stags rcdssaper äro förstrefne frän England.<br />
Utom desta Inrättningar har Petersburg<br />
en Cadet-Schola och et Fröken-Stift.<br />
Cadet - Scholen innehafwer lVlen^icofz<br />
fordna Palats, som nu bebos af mer än<br />
2000 Personer, hwilke blott höra til denne<br />
Inrättning. Kejsarinnan grundlade denne<br />
Schola, men dest nu warande styrka bör<br />
tilstrifwos OtKZlina den Andras frikostighet.<br />
Ärliga inkomsten wid denna Inrättning stiger<br />
til 120,000 Riksdaler, hwilke anwändas at<br />
upfostra 600 Inglingar, alle utom nägra fä,<br />
ämnade til Krigsstandet. De cmottagas wid<br />
sex ars älder och underhällas i 15 är. Cadetterne<br />
äro klädde istn Uniformc, och fördelade<br />
i fem Claster. De underwisis iSpräken,<br />
Mathematiken , Fortifications - Wetenssapen,<br />
Tactiken, Historien m. m., jämte flera<br />
öfningar, sisom fakta, rida, dantsa, rita och<br />
spela flera Instrumentcr. De äro därjämte<br />
indelade i Compagnicr och hallas til en ordentelig<br />
Krigs-excrcice. Om Sommaren campera<br />
de i sex weckorS tid nära Petersburg,<br />
mönstras och öswas i Krigs-rörelser. De skickligaste<br />
upmuntras med belöningar, Böcker,<br />
Jettoner af Guld och Silfwer, Band och<br />
Stjcrnor. Ibland dem, som wunnit sex belöningar,<br />
utwäljas för hwart är twä Ungljngar<br />
at göra utrikes Resor med et ärligt<br />
G s un-
106 Fröken-Stiftet.<br />
understöd af 480 Riksdaler. Cadetterne til-<br />
härdas i denna Schola at fördraga köld och<br />
kroppsmödor. Dem tillätes icke nyttja Päl-<br />
sar, och man upeldar icke deras Rum under<br />
den härdaste winter. Dc tilöfwas at springa,<br />
hoppa och voltigera pä en Läderhäst om<br />
3 alnars högd. Herr Oxe sig dem aflägga<br />
de utmärktaste prof af wighet och mustlamas<br />
styrka. Öfwer alt rader en förträfflig ordning<br />
och renlighet. En eller twä gängor hwarje<br />
Winter, gifwa Cadetterne en Bal och en<br />
Masquerad, til hwilkcn de förnämste af Adelen<br />
samt wista Fruntimmer af Fröken-Stiftet<br />
bjudas.<br />
Fröken-Stiftet ärbelägit ytterst iFörstaden<br />
Alexander tTlewsti. Byggnadengrundlades<br />
af Kejsarinnan Hnna til et Kloster,<br />
men OtKZrinZ 11. har anwandt den til detta<br />
ändamäl och försedt Inrättningen med en ärlig<br />
inkomst af 64,000 Riksdaler. Den öpnades<br />
1764, och underhäller 250 Fröknar<br />
samt 240 ofrälfe Flickor, utom 4o af Ofrälse-Ständet,<br />
som där upfostras pä Herr Let.<br />
lkoiz enstildta kostnad. Barnen intagas 5 a<br />
6 är gamle och utgä pä adertonde aret. De<br />
delas i 4 Claster, hwilke stiljas med olika<br />
färg i klädnaden. Af första Clasten bäres<br />
hwit, af den andra ljusbrun, af den tredje<br />
grön, af den fjerde Chocolad-brun färg. Fröknarne<br />
af första Clasten utmärkas därjämte<br />
med smarta Halslläden och grönaFörkläden.<br />
De
Fröken-Stiftet.<br />
107<br />
De lära alla läsa, strifwa och räkna jämte<br />
alla slags sömnader. Men Fröknarne undcrwisas<br />
ensamme i Geograpl)ien, Historien,<br />
Franskan, Tyskan, Italienstan, samt lära<br />
dantsa, rita m. mZcls afBarn<br />
om 10 är, bägge pä Fransyska, och blef<br />
pä et angenämt sitt intagen si wäl af sjelfwa<br />
listigheten i uttryck och action, som af<br />
den läckerhet, hwarmed Franska Spräkct uttalades.<br />
Skadespelet slutades med en Vallct<br />
och ftere Dantsar, lämpade efter hwars och<br />
ens särskilda älder och kroppsstyrka. Äfwen<br />
en Ryst Dcmts förestäldcs af twä Personer,<br />
som
108<br />
Fröken-Stiftet.<br />
-^<br />
Cronstadt. 109<br />
ena sidan frän Cronstadt och pä den andra<br />
frän denmidt emot anlagde Trädstantsen Cronslott,<br />
som ligger pä en liten Sandholme, och<br />
har 100 Mans besittning. Et ltttt Citadell,<br />
äfwen af Träd, ligger pä en annan Sandbank,<br />
med Vattcrie och 30 Man. Ön Retusari,<br />
är en aftäng Holme af Sand mcd<br />
en Vcrgäs, 1 mil i omkrets, belägen 3<br />
mil frän Petersburg, sjöwägen, 1 z frän<br />
Carelsta/amt mil frän Ingermanlands<br />
kusten. Ön war klädd med Gran och Tal,<br />
lar, när den cröfradcs af OZr Peter, men<br />
har nu 30,000Inwänare, i2,oOoSjömän och<br />
1500 Garnizons-Soldatcr inberäknade. Den<br />
är för öfrigt föga fruktbärande. — Cronstadt<br />
är lagdt pä Sudöstra ändan af Ön, befästadt<br />
til fjös med pälwärke, och til landsmed<br />
Wallar och Bastioner. Staden är glest be,<br />
bygd, med Trähus, men har ock nägra Stenbygnader<br />
wid hafsstdkn, ibland hwilka äro<br />
et Sjömans-Hospital, Baraquer och en Na,<br />
vigations-Acadcmie, som hade 370 Cadettcr,<br />
hwilke födas, klädas och underwisis pä Kro,<br />
nans kostnad. De göra ärligen en Sommarkrystning,<br />
och lära Spräk, Vetenskaper, med<br />
flera öfningar, som höra til deras krets.<br />
Cronstadt har twä Hamnar, en för<br />
Krigs- och en för Köpmans-Skepp. Jämte<br />
den ststnämde är en Canal med flera Dockor<br />
päbörjade af Peter !., fortsatte af KlilZbell,<br />
och fullbordade af Otlinrm2. Linje-Skepp<br />
kun-
110<br />
Petersburg.<br />
kunna där både byggas och kölhalas. Wid<br />
ändan af Canalen är en Dam, med mera<br />
watten än det, som behöfwcs för Dockorna,<br />
samt en eld-inrättning, som drifwer Pumpwärket.<br />
Wäggarne äro murade med sten,<br />
och grunden belagd med Granit. Dockorne<br />
äro 20 alnar djupe och 52 alnar brcde.<br />
Rystland har innom stna gräntsor alla<br />
ämnen som fordras til et Skepp, och Magazinerne<br />
äro altid starkt försedde mcd alt<br />
tllbehör. Ur 1773 bestod Rysta Flottan i<br />
Östersjön och wid Archangel af 38 Linie-<br />
Skepp, 1^ Fregatter, fyra Prämar och 109<br />
Gallerer.<br />
Herr Coxe följde en Söndag Ärke-Bissopen<br />
plZto til Kyrkan, at ästäda Grekiska<br />
Gudstjenstens Ceremonier. Dä Ärke -Biskopen<br />
inträdde <strong>genom</strong> Porten, började Choristerne<br />
sjunga: Ifrän Solens uvgnng in<br />
til ncdergangen wareHerrans tTlamnlofwadt.<br />
Sedan Prelaten gjordt en kort bön,<br />
satte han sig pä en uphöjd Stol midt i Kyr,<br />
kan och afklädde sina manliga kläder. Nägre<br />
Präster, som upwaktade honom, kyste l)ans<br />
hand och öfwerlämnade den pragtiga Ärke-<br />
Bistops-ssrudcn, hwilken han förde til sina<br />
läppar, för at kysta det broderade Korset,<br />
innan han päklädde sig densamma. Han satte<br />
sedan pä sitt hufwud en med Pärlor och<br />
ödla Stenar rikt prydd Mösta eller Krona.<br />
Därefter förfogade sig Ärkc-Bistopen til Choret,
Petersburg. 111<br />
ret, at förrätta Gudstjcnstcn. En del af Mässan<br />
lästes pä Sc!avomsta, af strstildta Präster,<br />
och en del af honom sjelf pä Grekiska,<br />
den han uttalade efter nya Grekiska tonen.<br />
Orgor eller andre Instrumentet" llllätas icke,<br />
utan alt ster med en Säng, den Herr (.'oxe<br />
fann ganska intagande. Waxljus och Rökwärk<br />
sparades där icke mera än w_d en Ca,<br />
cholst Gudstjenst. Omsider Communiccrade<br />
Ärke-Bistopen och Prästerstapet i Choret,<br />
wid hwilket tilfälle de store dörrarne tistogos;<br />
men för Herr Oxe och dest Sällskap war en<br />
liten sidodörr lämnad öpcn, <strong>genom</strong> hwilken<br />
man kunde se det, som föregick. Communi,<br />
canterne stodo. Winet war upblandadt med<br />
warmt watten, Brödetskurit i smä styckenoch<br />
lagvt i Winet, och bägge delar gofwos pH<br />
en gäng ien sked. Detta alt medtog en timas<br />
tid, hwarefter Biskopen, sedan han af-'<br />
sagt Mälstgnelsen, sitte sig pä förstnämnde:<br />
Stol, afklädde sin Kyrkodrägt och äterwg si"<br />
na egna kläder.<br />
Den 6 Januari! besig Herr Oxe Ceremonien<br />
som ärligen förrättas at wälsignc»<br />
Wattnet. Fordom skedde detta med mycken stat<br />
pä (Tleva-strömmen. Den Regerande war dä<br />
sjelf närwarandc och Gardes-tropparne under<br />
Gewär. Nu mera är detta nägot inskränkt.<br />
Pä en liten Canal, emellan Amiralitetet och<br />
Slottet, som war tilfrusen, hade man up,<br />
fördt en åttkantig Pavillon af Träd, mälad<br />
grön
11212<br />
Petersburg.<br />
grön och sirad med grenar af Tass; öppen pa<br />
sidorna och täckt med en Oome, som uppehölls<br />
as åtta Pelare. Äfwanpä sigs Be. )o><br />
IlZn med et Kors, samt 4 Mälningar, som<br />
förestälde nägra af Frälsarens underwärk. Inuti<br />
wisade sig en Dufwa, sisom denH. Andes<br />
sinnebild. Midt pä golfwet som fans belagdt<br />
med Tapeter, war en öpning lämnad<br />
och isen därstädes uphuggen. Hela Pavissonen<br />
omstangdes af Pallisader, klädde med<br />
Tallgrenar och behängde med Tapeter. Frän<br />
et af Slottsfcnstren war en ställning uprest<br />
klädd mcd rödt Kläde, och räckte til yttersta<br />
ändan af Canalen. Wid en wist utsatt timma<br />
wisade Sig Kejsarinnan i fenstret, och<br />
Ärke-Bistopen ,i spetsen för en tal-rik Procestion,<br />
infann sig i den bcstrefne ättkanten,<br />
hwarest nägra fä Soldater af hwart och et<br />
Regimente, som läq i Hufwudstaden, woro<br />
upstälde. Sedan Ärke-Vistopen läst nägra<br />
böner, sänkte han et Kors i wattnet, bestänkte<br />
därmed hwar och en af de närwarande<br />
Regimenters Fanor och gick sina färde.I<br />
samma ögneblick rusade folkhopen til ättkanten,<br />
drack och bestänkte sina kläder med wattnet.<br />
Nägre hämtade därafi sina Hus, för<br />
at äfwen rena dem.<br />
Herr Oxe hade d. 6 December tilfälle<br />
at ästäda en besynnerlig lustbarhet, som gafs<br />
at Stadens Pöbcl af en Ryst, hwilkcn, <strong>genom</strong><br />
Arrendet af rättigheten at silja Vräuwin,
Petersburg. 113<br />
win, endast pä 4 är, samlat en stor förmögenhet.<br />
Tllställningen war gjord i Trägärden<br />
wid Sommar-Palatset. Et ofanteligt half,<br />
rundt Bord war höljdt med en omättelig myckenhet<br />
matwaror upstaplade i olika stapnader.<br />
Stora stifwor af Bröd, Caviar, torkad Stör,<br />
Karp och andre Fistwaror, woro hopstaplade<br />
i stapnad af Hus och Pyramider och garne,<br />
rade med Lökar och Saltwaror. Pä sirstilde<br />
ställen i Trägärdm stodo rader af Bränwins-fat,<br />
och hela Ämar af Win, Öl och<br />
Ouast. Bland andra sirater sigs en ofantelig<br />
Walfist af Papp, betäckt med Kläde samt<br />
Guld- och<br />
Silfwcr-brocade, inwärtes upfyld<br />
af Bröd, torkao Fist och andra mat-ämnen.<br />
Flere stags tidsfördrif woro tilstälde til<br />
folkets nöje. Ytterst i Trägärden war en stor<br />
fyrkant af Is tillagad förstridsto-äkare, samt<br />
twänne äknings-machiner af en egen art. Den<br />
ene bestod af twä pålar, som korswis och horizontelt<br />
woro inhuggne i en ständare. Wid<br />
hwardera ändan af desta pälar war en Släde<br />
fästad, i hwilken folket packade sig och<br />
swängdcs sedan omkring med största hastighet.<br />
Den andra war af lika beskaffenhet, endast<br />
at Trädhästar woro fastade i stället förSlädar,<br />
och de, som häldre behagade rida, fördes<br />
där omkring med lika snällhet. Bakom<br />
desta anstalter säg man twäIshallar förKälkäkare.<br />
Twä stolpar, mer än 10 alnar höge,<br />
Voro uvsitte med flygande Flaggor, samti<br />
H<br />
spet-
Petersburg.<br />
114<br />
spetsen af hwarje stolpe en penning för den, som<br />
kunde klättra sig up och nedtaga densamme.<br />
Men pä det icke stdant mätteblifwa för lätt,<br />
war stolpen smord med Olja. Klockan 2 börjades<br />
högtiden, och mer än 40,000 Gäster<br />
instälde sig därstädes, at förstförlusta sig med<br />
desta kropps-rörelser. Herr Oxe hade infunnit<br />
sig pä en Pavillon, där Rystcn, som gaf<br />
denna bete, undfägnade Ästädare af Adelen<br />
med kall mat och Winer. Enligt anslag, stulle<br />
med en Raquet, gifwas tilkänna, dä första<br />
supen wankade, och, med en annan Raquet,<br />
timman til maltiden. Men man afbidade<br />
ej den följande Signalen, utan hela<br />
folkhopen blef snart liksom hoprörd. Hwalfisten<br />
stormades, sönderstets och plundrades.<br />
De, som ej kunde där framtränga, nedstörtade<br />
Pyramiderna och Husen; andrehöllo stg<br />
wid Win- och Bränwins- faten, stefwande i<br />
sig desta drycker med träskedar. Därpä följde<br />
sedan en präktigIllumination af hela Trägärden<br />
samt wackre Fyrwärkerier.<br />
Utgängen af detta ssädcspel war dock<br />
högst sorgelig. Af den starka kölden som tilstötte,<br />
fröso mänge af Vränwinbelastade Per-<br />
soner til döds. Andre omkommo <strong>genom</strong> stagsmäl;<br />
andre mördades och plundrades dä de<br />
stulle gä hem med sitt ros, si at omkring 400<br />
lif förspildes pä et hälft dygn.<br />
Herr Oxez berättelse om Rysta Allmogens<br />
Vad och Badstugor instämmer til alla<br />
delar med Finnarnas badnings-sttt.<br />
Herr
Petersburg. 115<br />
Herr ("oxe sig en morgon en brottslig<br />
undergå knutstraffet. Denne bekom efter Domens<br />
lydelse, 333 slag mcd en härd Läderrem,<br />
hwarcfter näsebärorne upsturoS, anstgtet<br />
bränmärktes och sängen fördes til Gruf-arbete<br />
i Siberien. Enligt nu warande Mistgcrmngs-Valken,<br />
straffas sillan nägon til lifwet<br />
iRystland. Dödsstraff har endast rum wid<br />
Riks-förräderi, men äfwen i detta fall kan<br />
straffet förbytas i lifstidS- fängelse. Andrt<br />
grofwa mistgerningsmän afstraffas med knut><br />
bränmärke, nästbärarnas upstärande och lifslids-arbele<br />
wid Grufworna. De, som föröfwat<br />
smärre brott, dömas tilspösiitning, landtförwisning<br />
til Siberien, eller ock tit arbets<br />
för nägon bestämd tid.<br />
De, som dömas til arbete eller Nybyggens<br />
anläggande i Siberien, bortskickas dels<br />
om Hösten, dels om Wäreu. <strong>Resan</strong> sser dels<br />
öfwcr land, dels öfwer watten. Fängarni<br />
äro partals hopbundne och fastade wid en läng<br />
lina. Om nätterna förläggas dei sirstildta<br />
Byar och bewakas af Soldater. När troppen<br />
kommer til Cobolst, afstiljer Gouverneuren<br />
dem som äro dömde til blott landtförwisninz.<br />
De Personer, hwilka lärdt nägot handlwärk,<br />
fördelas emellan Mästare i Staden/<br />
de öfrige sändas pä Landet efter godtfinnandc.<br />
De, som blifwa öfrige efter detta urwal,<br />
sändas til Irkutst, hwarest Gouver,<br />
inuren med dem förfar pä lika sitt. Men de<br />
H 2 stons
116<br />
Petersburg.<br />
större mistgcrningsmännerne föras til tTlcr-<br />
at arbeta i Silfwer-grufwan eller wid<br />
shinst<br />
Masugnarna.<br />
Ryste Straff-Balkcn war fordom gansta<br />
grym. Man hade de fascligistc afstraffningS-sätt,<br />
och det, som war än wärre, man<br />
ransikade mcd mycken wardslöshct och dömde<br />
pä swaga stal. Deste Lagar äro nu förmildrade.<br />
Herr Oxe tror stg dock icke böra<br />
gilla det öfwerdrefna loford en Volt2ire och<br />
Ll2cKllone slösat pä KliKdetK, hwilkcn, enligt<br />
deras yttrande, i anseende til dödsstraffens<br />
afstaffande, borde anses för et mönster<br />
af mildhet. Det är sant, at, <strong>genom</strong> Klila»<br />
detliß författning, endast förräderi förklarades<br />
för lifsftk. Men dä ej en gäng mord<br />
beläggas med dödsstraff, anser Herr Oxe en<br />
sidan lindring icke wara förmänlig förhwarje<br />
Medborgares säkerhet. Därjämte är i Rystland<br />
denna mildhet blott en synwilla eller falst<br />
inbillning, ty ehuru inge Dödsdomar fällas,<br />
dömas dock mistdädare ofta til sidant knutsiraff,<br />
at Ve omkomma pä stället; och om de<br />
än undstippa med lifwet, bortsmälta de likwäl<br />
under bortförslen til Siberien och wid<br />
de stränga arbeten, si at den föregifna nyttan<br />
för Staten är aldeles omärkelig. Man<br />
har funnit, at, fast ingen Dödsdom fälles i<br />
Rystland, sä är likwäl deras antal som omkomma<br />
under Lagens åtgärd, föga mindre än<br />
iandra Länder, dock med den skillnad, at i<br />
Ryst-
Petersburg. 117<br />
Rystland tillika den starkaste bom för mennissors<br />
trygghet är uphäfwcn. LlilaKetK war<br />
si ömsint > at hon icke kunde tillåta nägon<br />
Dödsdom utfärdas, mindre wärkställas, där<br />
mord och blodkräfjande mistgcrningar woro<br />
ledde i fullt bewis. Darcmot tilstadde hon<br />
utan betänkande alla, til och mcd de okunnigaste<br />
Domare, at pä blotta misttankar gifwa<br />
oskyldiga Personer knut i de si kallade Knutgalgar,<br />
hwilkas bestrifning är en fasa för naturen,<br />
och det blott at utprästa en bekännelse,<br />
til hwilkcn inge andre skäl furmos nog giltige.<br />
Denna grymma sed är först afstaffad<br />
af nu Regerande Kejsarinnan. Nödwändigheten<br />
af pinliga ransakningar war si djupt<br />
inrotad hos Rysta Folkel, at Kejsarinna»<br />
nödgades mcd yttersta warsamhet förekomma<br />
et allmänt mistnöje mcd deras uphäfwande.<br />
Hon tog först frän N)oivoderna och dc smärre<br />
Domstolarna denna rättighet 1762. Därefter<br />
utfärdades 1767 en hemligbefallning til<br />
alla Domare af innnehäll, at i sidane fall,<br />
du tormre pröfwadesnödig, borde mälet först<br />
läggas för Gouverneuren, hwilken äter hade<br />
befallning at ogilla dettamedel. Sedermera är<br />
et allmänt Förbud utgängit i detta ämne.<br />
Herr Oxe besökte widare fängelserna i<br />
Petersburg och gjorde stg underrättad om de<br />
därtil hörande författningar. Kejsarinnan tillät<br />
äfwcn Hr. Oxe at til Gref Iv2n<br />
nickel inlämna en förteckning af de punkter<br />
H 3 rö-
118<br />
Petersburg.<br />
rörande Landets Häkten, om hwilka han ä-<br />
stundade uplysning, och dicterade sjelf swaret<br />
för sin Secreterare. Man will införa si<br />
Herr Oxez frägor, som Kejsarinnans swar.<br />
Fr. i.Blifwa fängelserne bygde och<br />
inrättade efter nägon wist pla,l? Förläggas<br />
de til Förstäderna? Byggas denära<br />
rinnande watten? Sw. Hittils har ingen<br />
allmän plan warit hwarken för fängelsernas<br />
hygnad,inrättning eller belägenhet.<br />
Fr. 2. Hwilke matt i akttagas at bibehälla<br />
renligheten och förekomma smittosamma<br />
sjukdomar? Sw. Man har ej<br />
följt mera föreskrift wid fängelsernas renhällning,<br />
än för deras bygnad och belägenhet.<br />
Genom et mistbruk, som dock är förmänligt<br />
sängarna, tilläter man dem pä nägra or-<br />
för<br />
ter gä iBad, Det är troligt, at kölden afdöjer<br />
smittor.<br />
Fr. 3. Finnas särstilde Rum försjuke?<br />
Sm, Nej. Ingenstädes.<br />
Fr. 4. Hallas smärre förbrytarei<br />
samma Rum som mitzdädare, och hallas<br />
detze sistnämde särstildt frän hwarandra ?<br />
Sw. Ehurui de gamla Lagarne stadoas at<br />
en Listsinge stall hällasiet särstildt si kalladt<br />
Beredelse-rum, si finnes dock jng istäpes<br />
nägot sidans.<br />
Fr. 5. Tilstädjes fängarne köpaBrcknpoin<br />
och starka drycker, eller tMtes FangmMrm<br />
ftlja dem sthant? Sw. Alla<br />
slags
Petersburg. 119<br />
stags föd-ämnen säljas i fängelserna, men<br />
Fängwaktaren kan ej sälja Bränwin, och det<br />
af twä orsaker. Först är Bränwin et Regale,<br />
och silcdcs kan denna dryck endast föryttras<br />
af den, som förpacktar Kronans rätt.<br />
För det andra, finnas inge Fängwaktare wid<br />
nägot Häkte, fast Lagarne nämna dem.<br />
Fr. 6. Fängslas brottsliga Q.winfolt<br />
ijern ? Sw. Lagen stadgar därom intet. Om<br />
sidant ster, bör sidant räknas ibland de ftera<br />
otaliga mistbruk som böra afstaffas.<br />
Fr. 7. Runna de, som blifwit dömde<br />
ti! härdt arbete, fa lindring, när de<br />
wisa bättringisitt upförande? Bära de<br />
nägot stam-märke, och befrias de danfrän,<br />
när de finnas förbättrade til seder?<br />
Sw. De, som dömas til allmänna arbetet,<br />
föras bort. Mördare siraffas med bränmärke,<br />
m. m. Andre bära kädjor; pä andre upstäras<br />
näsebärarne, och ingen lindring har rum,<br />
om icke ihändelse af Pardons-Placatcrs ut-<br />
färdande. .<br />
Fr. 8. Ar nägon witz tid utsatt, in-<br />
nött, hwilken en fängslad bör wara stäld<br />
under ransakning? Sw. Lagen utsatte en<br />
sidan tid, men för myckenheten af ärender<br />
stedde ofta upstof, hwarföre särstildt därom<br />
stadgades 1775, m. m.<br />
Näst deste swar lät Kejsarinnan Secrettraren,<br />
tillägga:<br />
H 4
120<br />
Wiburg.<br />
Ny Plan för Rysta Fängelser, hwilken<br />
kommer at införas i alla Län.<br />
1:0, Alle Häkten stola sördelaSi Civile<br />
och Criminesse.<br />
2:0, Hwart och et Criminelt häkte stall<br />
fördelasi 3 AfdelnmZar. Den första för de<br />
drottsiigc före och under ransakningcn. Den<br />
vndra för dem, som blifwit för wist tid dömde<br />
til fängelse; den tredje för dem, som blifwit<br />
dömde til lifstids-fängelse eller allmänt arbete.<br />
3:0, Hwar och en Afdelning stall hafwa<br />
särskilda Rum för hwardera Könet.<br />
4:0, Sjukhus stola allestädes inrättas.<br />
5:0, Fängelset stall anläggas utom Staden,<br />
pä fri rymd och nära watten.<br />
Den 3 Februarii 1779 lämnades Petersburg.<br />
Följande dagen ankom Hr. Oxe<br />
til tviburg. Rysta Finland, som i Frids-<br />
Tractiltcrna 1721 och1743 afträddes af Swclige,<br />
behåller ännu stna fordna Privilegier utom<br />
nägra fa ändringar. Landet frambringar<br />
Spannemäl, dock icke nog fördest behof. NDidurg<br />
har Domstolar pä gamla foten, men<br />
de Domar, som älägga lifsstraff, underställas<br />
Rysta Lagens stuteliga ätgärd och förwandlasiknut<br />
och lisstids-arbete. lutherska<br />
Religionenär radande; Prästerstapets lö-<br />
«nr äro tilräcklige, och beräknas för tvista<br />
fytzlor frän 580 til 300 Riksdaler.<br />
Wiburg har 9000 Inwänare. De fläsie<br />
Husen iStaden äro bygde af Träd. Utgä-
Fridrichshamn.<br />
121<br />
gäende Handelswaror äroPlankor, Tjära och<br />
Talg, m. m. som til större delen gä tilEngland..Införslen<br />
bestar mast af Fransta Waror.<br />
Är 1778 besöktes Wiburg af 99 Skepp,<br />
ibland hwilka 65 woro Engelske.<br />
Den 6 skedde ankomsten til Fridrichshamn,<br />
som blifwit starkt befästadt af Rysta<br />
Regeringen. Garnizonen och flera närliggande<br />
Troppar, stiga til 6000 Man. Hr. Oxe<br />
fann den brukeliga seden, at beströ golfwen<br />
med hackadt Granris mycket angenäm.<br />
Finska Allmogen är til utseendet wida<br />
ötssild frän den Rysta. Man far där ofta se<br />
röda här, men nästan altid wackrare ansigten.<br />
Hakan rakas. Härct delas i tu öfwer<br />
lhjestan och hänger löst öfwer axlarna. Mera<br />
höfsning och döftighct wisir stg öfwcralt och<br />
i de smärste Byar crhöllos sadane beqwämlighcter,<br />
som uti de störste Städer i Rystland<br />
oftast saknades. Omsider lämnades Rysta omrädet<br />
wid Rymene-Äns Brygga, där enRyst<br />
Skildtwakt wid Bommen anstälde en liten visitali'>n.<br />
Därefter träffades en Swenst Skildtwakt<br />
och Sällskapet befann sig pä Swenst<br />
botte»:.<br />
H '<br />
122<br />
Vihang.<br />
Första Capitlet.<br />
Vemetrius. 123<br />
wingen wid -detta tilfälle upoffrades. Loriz<br />
hade si listigt tilstäldt at ingen misttänkte honom<br />
för delaktighet i denne gerning. Efter<br />
leoclol^ fränfälle 1594 blef Lollß siledes allmänt<br />
wald tilÖar. Han hade mycken skicklighet<br />
at regera, men utöfwade med lika mycken<br />
grymhet sin cnstildta hssmnd emot wista Rysta<br />
Adels-ätter» si at hans minne icke kan<br />
fredas frän fläckar. Det är dock möjeligt at<br />
nägre beskyllningar blifwit honom af hat pädiktade.<br />
l)emetlMß war 8 är gammal dä man<br />
trodde honom blifwit mördad. Et Gästebarn,<br />
som ansigs wara denne Prints, fanns i sin<br />
blod. Nägre Personer, som mitztänktes för<br />
mordet, dlefwo straxt nedergjorde af Borgerstapet<br />
i Uglitz, hwilket undanröjde mänga<br />
uplysningar. Lorjz utgaf först en berättelse,<br />
at Printscn af yrsel mördat stg sjelf. Sedermera<br />
sinde han twänne sina förtroäne atanställa<br />
ranftkning. Deste intygade as det wärkeligen<br />
war Printsens kropp, som funnits dödad.<br />
02rinn2n kvläljg keocloro>vn2 sittes i<br />
Kloster och man gjorde henne swära föredräelser<br />
för dest efterlätenhet at wärda stn Son.<br />
En och annan Borgare, som öfwer denna<br />
händelse yttrade sig nog fritt, blef af Loris<br />
straffad til lifwet. Om sjelfwa förloppet har<br />
man ingen redig underrättelse. Herr lVluller<br />
har funnit i en handskrift, at en Ringare frän<br />
tt Klocktorn ästadat hela händelsen, samt at<br />
Prints
124<br />
Oemetliuz.<br />
Printsen blifwit om ljusa dagen mördad pä<br />
Borggården, han tillägger, at Printsens Amma<br />
och hennes Son woro medwetande. ?e><br />
trejuß däremot berättar, at niordet föröfwades<br />
wid en upkommen wädeld, och<br />
en Franst Officerare i Ryst tjenst, strifwcr,<br />
at det wärkstäldes en natt. Lonß undanröjde<br />
all möjelighet at utreda egentcliga sammanhanget.<br />
Tretton är därefter framträder en Person<br />
iPälen och förcgifwer stg wara denl)e.<br />
metriuB man hällit för mördadiUglitz. Han<br />
förklarar det hans Moder, som noga kände<br />
LO7lB Oclunokll stämplingar,,satt et annat<br />
Barn i sin Sons ställe och at denne föregifne<br />
PrintS blifwit upoffrad. Däremot hade<br />
hon lätit upfostra sin rätte Son i et Kloster.<br />
Han upgaf sig at wara denne undkomnc Arfwinge<br />
til Rysta Riket, och yppade sig för<br />
Furst WisBnovjclii med sidane omständigheter,<br />
at denne antog hans sik. LoriB undc»<br />
rättad om denna händelse, sparade ingenmöda<br />
at undanrödja denne Mcdtaftarc, si at<br />
Wiesnoviclcj nödgades lämna stn gäst ät Pälsta<br />
Regeringens bestydd. Vade Konung 8i»<br />
BiBwuncl och Pälsta Adelen rördes til medlidande<br />
af den berättelse OemetriuB (kallom<br />
honom si til widare) afladeom sina äfwentyr.<br />
Men Pälen war dä icke i den belägenhet<br />
at kunna understödja hans anspråk.<br />
Genom biträde af Wieznoviclci och Palatinen
Oemettius. 125<br />
nen af Sendomir KlnilcKeK, med hwilkenS<br />
Dotter Oemetliuß förlofwatstg, blcf han dock<br />
är 1604 i ständ satt at med 4000 Pälackar<br />
inryckaiRystland. En del Nystar och de<br />
Donste Costakcrne föllo straxt til vemetrii<br />
parti, men (3o^unolß General XV2li!i B^ui/^i<br />
tägade honom til möte med en Armee om<br />
40,000 man, nedcrgjorde större delen afhans<br />
medhällare, eröfradehans Artillcrie jämteFanor,<br />
och mannen si fullkomlig seger, atQe.<br />
metriuß knappast undkom med lifwet. Han<br />
war dä sinnad at ätergä til Pälen, men de<br />
närwarandeNystar upmuntrade honom til ständaktighet,<br />
hwilket hade den fölgd, at han snart<br />
sag sig i spetsen för en ny Krigshär, som<br />
arkande honom för rättmätig Riks-arfwinge.<br />
Loris anwände bäde stränghet och list at hindra<br />
UprorsandenS kringspridande, Bannlysning<br />
afkunnades öfwer Oemetrwß och hans<br />
anhang. Detta oaktadt föll den ene Provintsen<br />
efter den andra til den nye Pretenden,<br />
ten, si at Loris af förtwiftan tog förgifti<br />
April 1605. Hans Son beoöor blef wäl<br />
utropad för Efterträdare, men de ftäste Generaler<br />
och en stor del af Adelen hyllade offenteligen<br />
Qenielrjuß, som efter en lycklig<br />
träffning gick utan widare motständ ända tit<br />
Moscau. Han lät där utfärda et Manifest<br />
med försäkran om tilgift för hwar och en,<br />
som ätergick til sina skyldigheter och arkande<br />
hans arfsrätt,hwilket hade den wärkan,atMoscaus
126<br />
t)emettlus.<br />
scaus Inbyggare sjelfwe afsitte och strypte<br />
t^eo^or, samt öpnade Portarna för Oeme.<br />
triuß den 3G Junii. Han lät Vä straxt sätta<br />
stn Moder Kt2ri2 uti frihet, och hämta<br />
hcnn'e iftän det aftägse Klostret, där Loriz lä-<br />
tit instänga henne.<br />
02rinn2N8 intygan, at<br />
Oemetriuß wärkcligcn war hennes Son, uphäfde<br />
alla twifwel hos Rysta l)s><br />
Folket.<br />
metriuz red 02linn2n8 Wagn til mötes, assteg<br />
och omfamnade hennes Person. En oräknelig<br />
myckenhet folk, som ästädade detta möte,<br />
rördes ända til tärar wid äsynen af den ömhet<br />
och kärlek, som framlyste a ömsesidor wid detta<br />
tilfälle. Osmetrwß blef därpä krönt mcd<br />
allmänt bifall och hade wisterligen behällit sin<br />
Thron, endast han upfört sig med försigtighet,<br />
rättat sig efter Landets Seder och Religion,<br />
samt bemödat sig at bibehälla sina undersätares<br />
kärlek. Men han underlät alt detta<br />
och stöttades därföre lika skyndsamt frän<br />
högden af sin lycka.<br />
tvllsZZret gifwer en förmänligbestrifning<br />
af Oemell-jj Caracter. Han war driftig, full<br />
af<br />
eld, ärkänsam, lättrörd til wrede men li-<br />
ka lätt blidkad och gifmild. Han brann af<br />
äträ efter äran; hade en förmänlig kroppswäxt<br />
och styrka, m. m. Rytzarne däremot<br />
afmäla honom pä en elak sida. Herrl^ulle^<br />
som synes mästowäldig, kan, ehuru hänförklarar<br />
Oemetriuß för en bedragare, likwäl ej<br />
frändömahonom wista goda egenstaper, fast han<br />
gerna
Oemetrius. 127<br />
gerna gifwer dem en mindre förmånlig driffjäder.<br />
Han hade, strifwcr Herr buller, godt<br />
wett nog, si framt han warit mindre häftig;<br />
han talade mcd lätthet L.atin och palsta,<br />
kände wäl dc närgräntsande Länders Historia;<br />
älskade Musik och war kännare af de<br />
fria Konster.Ianseende til hans framgäng,<br />
höll man honom för en Trollkarl. Han älskade<br />
jagt och sidane öfningar, som stodo i<br />
gemenskap mcd Krigs-wäsendct; war den starkaste<br />
Skytt; förbättrade Armeens maneuvreS<br />
r ed öfningar at storma Nallar och war altid<br />
främst i spetsen. Han wisade nit förRättwiftn<br />
och lät döda nägra Domare, som begätt<br />
wäld. Äfwen denne egenskap förlydes<br />
sisom et bewis pä hans grymhet. Hans frikostighet<br />
kallas illa anwänd och endast förstöst<br />
pä Pälsta Mustkanter och Gunstlingar. Hans<br />
wällust gjordehonom ostadig och häftig. Hans<br />
hastiga uphöjelse gjorde honom sjelfklok och<br />
förmäten. Han tänkte pä eröfring af Turkiet<br />
och Tartariet. Han war begifwen<br />
pä dryckenskap och upoffrade hwem som<br />
hälst för sina luftar, utan afseende pä<br />
Ständ och älder. Han gaf stna Pälackar<br />
fritt tilträde, dä han däremot smäningom ashöll<br />
Rysta Adelen frän sin Person. Han<br />
föraktade de inföddas Rad och lät sitt Pälsta<br />
cmhang onäpst förtrycka Rysta undersitare.<br />
Han wisade uppenbart förakt för Grekiska<br />
Kyrkans plägseder, infann sig iMo-<br />
:.<br />
scaus
128<br />
H)emetrius.<br />
scaus Cathedral-Kyrka mcd Trummor och<br />
Trumpeter, wisade Prästerstapet ingen agtning,<br />
korstade stg icke för Hclgona-bildelrna,<br />
och ostärade Templen med sttt Sällskap, som<br />
bestod af främmande Trosförwanter och Jagthundar.<br />
Han bemödade stg at göra LandetS<br />
drägt och seder löjliga. De förre 02rer wi-<br />
sade sig sällan och endast med stor stat. l)e«<br />
metrjuß däremot red oftast <strong>genom</strong> gatorna<br />
mcd et litet Sällskap; han höllTassel-musik;<br />
han sof aldrig middag, han badade aldrig, m.<br />
m. och det syntes därföre icke troligt, at hes<br />
stulle härstamma frän Rysta Kejserliga Ätten.<br />
Slntcligen förmälde han sig med et utländskt<br />
Fruntimmer. Hwilket antal af klagopunkter!<br />
Likwäl är troligt, at de ftäste äro<br />
öfwerdrefne. Mange äro rent utaf diktade,<br />
andre löjelige. T. c. Oemetrms stall hafwa<br />
låtit stna Palackar och Rystar anställa<br />
en kamp mcd snödällar, samt därwid tilstyrkt<br />
de förra at fylla sina ballar mcd stenar, sä<br />
at Rystarne fingo blä och blodiga hufwud.<br />
Hans färdighet isatinen ansigs sisom farlig<br />
för Religionen och sisom et bewis, at han<br />
blifwit upfödd hos Jesuiter. Man tillade<br />
honom sisom et slöseri, at han, till sin Kröning,<br />
lät göra en Silfwcrstol, som hwilade<br />
pä 6 Silfwcr-Lcjon, jämte en fotpall af Guld,<br />
prydd med 2400 ädla Stenar. Likwäl är<br />
bekant, at denne Stol längt förut blifwit<br />
ssänstt frän persiska Kejsaren til Demetrjj<br />
Fa-
DemetriuB. 129<br />
Hader. Utländste samtida och iMoscau dä<br />
tvistande Häfdatcknare betyga, at Rystarnes<br />
berättelser om Oemetrii lastfulla upförande<br />
äro aldclcs ogrundade, samt flere brott honom<br />
pädiktade af list och ränkor. Alt mistlyddcs af<br />
nägra fä, för hwilka 51,m/Ki, som h-nligen<br />
sträfwade efter Kronan, war husmadam<br />
När l^emelriuz en gäng lät afbränna etFyrwärkeri,<br />
utspriddes, at Han därmed äsyftade<br />
sätta Rysta Folket i fasa. När Han, föt<br />
sina Troppars öfnjng, lät storma en Trädstants,<br />
utgaf man et ryckte, at alle MoscaUZ<br />
Inbyggare »kulle mördas wid denna signal/<br />
0. s. w. l)emetrius fölli et upror, och man<br />
kan icke förmoda, at det radande partiet stolle<br />
med sanning och owäld tekna Hans minne.<br />
Man synes därföre kunna mera trygga sig til<br />
sidane utländske MänS intyg, som woro ästädarc<br />
af denna wälfning, utan at tcltaga i<br />
dest utgång.<br />
- ne i et Nunne Kloster at afbida dagen til<br />
Bilägret. Han gjorde Henne ftere besök inom<br />
desta helgade murar i sällskap med Sina<br />
Herrar, och anstälde lustbarheter, dem destämde<br />
Systrarnes sammeten ejkunde försmälta,<br />
Pöblen upretadcs <strong>genom</strong> sptidda rycktcn om<br />
denna Gudlöshet, och folkets afsty för Oe^<br />
I tVetrWs<br />
Emedlertid war Oemettiuz gansta oförsigtig.<br />
Dä Han lät med stor stat hämta sm<br />
Brud frän pålen, infördeHan Hen
130<br />
OemetriuH.<br />
metriuB steg med styndftmhet til sin högd.<br />
Bl)uii^i, en General, som hade at tacka<br />
Oemettii Ädelmod för sit lif, upbläste och anförde<br />
uproret. Man hörde ropas pä gatorne :<br />
Oa^en är en Rättare, wärre an en Turk,<br />
och aldeles icke /^an^ Son. Man underrättade<br />
l_)emetrjuB därom, men Han gaf icke<br />
agt pä sidane warningar. Den 30 Maji<br />
helt bittida, rördes stora Klockan i Rremlin.<br />
Uproret började. Et ryckte utspriddes, at<br />
palackarne skulle nedgöra alla Rystar. BKui.<br />
llui^i. Oaktadt alla hotelser pästod<br />
Han si enständigt som frimodigt, at Han<br />
war IvsnB Son, och äberopade Sin Moders<br />
intyg, hwilken residerade uti et nära därintil<br />
bclägit Kloster. Soldaterne blefwo si rörde<br />
af denna ständaktighet, at de togo Oememuz<br />
under sit beskydd och förklarade sig äska O2»<br />
rinn2NB hörande. Denna inwändning war oförmodad<br />
förBbuil^i,som sjelf stod efter Thronen,<br />
och pä det at tjcnligt swar mätte erhällas,<br />
gick han i egem person, ätföljd afnägra<br />
förtrogna, til Klostret. Hmad där föreföll,<br />
wet
Qemetrju3. 131<br />
Wet man icke, men BKuisKi återkom och förklarade,<br />
det 03rinn2n försäkrat, at l)emetriuz<br />
wore en bedragare och den rätta Printsen<br />
mördad i llglilz. l^emetriu» blef oärpä<br />
et offer för de uproristas raseri, hwilka sönderhöggo<br />
Hans Kropp och afklädde den naken,<br />
at i tre dagar blottställas til allmänt ästädande,<br />
hwarefter den brändes til assa, pä<br />
det jorden icke stulle wanhelgas <strong>genom</strong> HanS<br />
stoft. Et gruftigt raseri siröfwades pä alla<br />
palackar och Rystar som bäro pälst Drägt,<br />
Husen plundrades och inom 10 timmar föl-<br />
lo 2000 personer i detta blodbad. BNuilKi<br />
maldes til Efterträdare.<br />
Den nye O^en<br />
utgaf et Manifest, hwaruti han tolkade rättwisan<br />
af stt företagande; afmälade Oemetriuz<br />
sisom en kättare, trollkarl och bedragare; tillade<br />
honom det upsit at utrota hela Rysta<br />
Adelen och införa CatholstLLäran, m. m.<br />
Kort därefter utkom en förklaring i Kejsarinnans<br />
namn, af innehall: at OemetriuB första<br />
gängen träffat Henne ensam och Med hot twingat<br />
Henne at erkänna Honom förSin Son.<br />
Emedlertid syntes BKuilKiB upförande si misttänkt,<br />
at mänge trodde l)emettiuBwara orättwist<br />
upoffrad. Et nytt upror stedde, ät hämnas<br />
Hans död, och som med möda<br />
undkom, upfann et nytt bewis för stn goda<br />
sak. Et ryckte utspriddes, at kroppen af den<br />
rätta l)emetrmB) hwilken, sisom Barn, mördades<br />
i llglih, förrättadeunderwärk. Flere<br />
I2 Bists-
132<br />
vemetlius.<br />
Biskopar och Adelsmän sändes därföre, at<br />
mcd mycken högtidlighet hämta den til Moscau.<br />
Dä grafwen öpnades, upfyldes Kyrkan<br />
af en angenäm lukt. Kroppen war oförändrad,<br />
och til yttermera wisto furmos ännu<br />
uti ena handgöpnannägra nötterbestänkte med<br />
blod, dem Printscn hade arnat äta, dä Han<br />
lnördades. Kroppen nedsattes iBt. IViicKaelg<br />
Kyrka i Moscau med all stat, och den följande<br />
dagen hade mange sjuke bliswit äterstälde,<br />
när de aflagt stn wördnad hos detta<br />
Helgon. Motpartiet dristade äter utsprida at<br />
detta Baln war nyst af en fattig Man anskaffat<br />
och mördadt, samt det öfriga si tilstäldt,<br />
at den dumme hopen stulle bedragas.<br />
Frägan är ock, om icke dennna berättelse är<br />
sannolikare.<br />
Herr Kluller häller I)emetrwB för en bedragare<br />
och stödjer denna mening pä de papper<br />
han funnit iRysta Archivcrnc; men dä<br />
man besinnar, at deste utgäfwos af en Loris,<br />
som städt efter Oemetrii lif, af en Bbui/Ki,<br />
som lät mörda Honom och at bägge deste 02«<br />
relB trygghet och rättighet til Spiran uphörde,<br />
si snart Oemetrmz ej mera war en föregifwen<br />
Person, si tyckes den tidens allmänne<br />
Handlingar blifwa nog m,sttänkte.<br />
Ryste Papperen förmäla, at Oeme.<br />
triuB war en förrymd Munk, som egenteligen<br />
het Oe^oriuz Otrepjef, men wanligen kallades<br />
6,ijk2)- at denne Munk redan j Rytzland<br />
bö??
Oemetrjus. 133<br />
börjat utgifwa sig för Oemetrius och därföre<br />
blifwit ansedd för dåre samt inspärrad af<br />
Odunof. Kl3rz2let äter berättar, at (3lMa<br />
endast förde OemetriuB til p«len; at<br />
och oemetlMB woro särstildte personer; at<br />
LoliB lätit efterspana dem sisom trva förrädare;<br />
at l3ril^2 återkommit mcd Oemetrii;<br />
at denne nödgats sörwisa (31i1^2 til et Kloster<br />
för dest liderlighet; at OM2, underrättad<br />
om Oemetrii död, offentcligen ililygat,<br />
det Oemetl!Us war IV2NB Son, och at han<br />
hade haft Honom under stn wärd. lVl2lZ2let<br />
tillägger stuteligen, at Bl,mlKi lätit hämta<br />
Oliks til Moscau, til answar för sidane berättelser,<br />
samt at
134<br />
l)emettjus»<br />
denne olycklige Furste. hade ej heller<br />
nägot bekant ämne til mistnöje efter Oe.<br />
metrii fall. Han betygar, det han icke anfört<br />
en bokstaf istn berättelse om Oemet^iuB, som<br />
ej grundas pä hwad han med egna ögon sedt;<br />
och är därjämte si noggran i alt hwad han<br />
strifwer om Rytzland, at buller, med all sin<br />
stränghet, endast kunnat upspana nägra helt<br />
fä obetydeliga misttag. ?etrejuB däremot kunde<br />
naturligt wis icke undgä at bifalla deras<br />
parti, som undertryckte OememuB, Hwar<br />
och en känner ställningen emellan Konungarne<br />
Orl den Nionde och BjZizmun6, ??trejuB ar-<br />
betade at bringa Rystland frän Palsta interestet.<br />
Sädant kunde icke lyckas si länge<br />
PsmetrmB sitt pä Thronen, hwilken stodi<br />
den närmaste och oryggeligaste förbindelse mcd<br />
Bitzismuncl. sKuilKi däremot ingick, straxt efter<br />
Ms-wälfningen, et förbund med Swcrige<br />
emot pålen. Det war siledes icke möjeligt,<br />
för ?etrejuB at utgiftva OemetliuB, sin<br />
Konungs farligaste Granne, för en rättmätig<br />
Regent, och Bl?uiiKi, Sin Konungs Bundsförwandt/<br />
för en Uprprsmakare och Konungamördare.<br />
Destutom, när fräga är om ?e-<br />
-treji trowärdighef i gemen, mqstebullel medgifwa,<br />
at denne Ministers Krönika är upfyld<br />
med oriktigheftr, samt at dest Författare ritan<br />
granstnjng insytt en myckenhet mindrepällttlige<br />
berättelser.<br />
ÖM Hons warit förtvistad, at Oemetriu«<br />
anta-
Oemett:'us. 135<br />
antagit et falstt namn, sä hade denna twist<br />
lätt kunnat uplysas i första börjanaf bullret.<br />
LoriB hade dä blott behöft lata OarinnZn offentligen<br />
intyga at den rätta Oemetrii wärkcligen<br />
blifwit mördad i Uglitz. Men i det<br />
stallet lät LoriB bortföra och inspärra O^rin-<br />
N2n i et aftägse Kloster, där ingen kunde träf-<br />
fa henne.<br />
Et steg det han icke synes haf-<br />
wa kunnat taga, sä framt ej 02rinn2n wägrat<br />
inga i förstaget at fränkänna OemetriuB<br />
Dest rätt.<br />
Oemetrii likhet med den för mördad utgifne<br />
Printsen, är ock talande; Han hade en<br />
wärta under högra ögat och den ena armen<br />
längre än den andra. Herr lVluller »vederlägger<br />
detta skäl, dels med möjelighcten at sidant<br />
kunnat inträffa af en stump, dels, at<br />
wärtan kunnat wara tilgjord och längden c^<br />
armen diktad. Men sisom Oemetrius sjelf<br />
äberopadc desta tecken, och personer ännu lefde,<br />
som kände, at Printsen war märkt med<br />
desta lyten, si tyckes motpartiet slätt wedcrlägga<br />
denna anledning.<br />
Om Oemetl-iuB warit en bedragare, som<br />
med slughet och lycka förmadt bringa ej allenast<br />
Menigheten utan ock Adelen pä sin sida,<br />
si är högst besynnerligt, at Han kunnat förfalla<br />
til en si tanklös säkerhet. En bedragare<br />
fruktar alt. Oemetrius däremot stönade BKui><br />
lki stn farligaste mcdtäftare och föraktadealla<br />
ryckttn om et förestäende uplopp. bfwerty-<br />
I4 selse
136<br />
Oemetrlu3,<br />
gelsen om en god sak tyckes endast böraleda<br />
til si beskaffade steg.<br />
Kejsarinnans dubbla intyg woro af ingen<br />
wigt, om det förra jakande witnesbördct warit<br />
af aldelcs lika egenskap med det sednare<br />
nekande. Men 02rinn2N erkände OemetriuB<br />
inärwaro af en stor hop Adel och andre personer.<br />
Däremot äterkallade Hon Sin utsago<br />
ensamt för BKuMi och hans förtrogna. Den<br />
förklaring Hon sedan utgås, da Oemetriuz<br />
war lnördad och Hon sjelf til lif och säkerhet<br />
berodde af BKmlKi, kunde ej blifwa annorlunda<br />
än den blef, antingen Hon warit<br />
Oemetrii Moder eller ej.<br />
Bl,uiiKj3 sluteliga bewisnings-sitt, <strong>genom</strong><br />
underwärk, förrättade af Prjntscns föregifne<br />
Lekamen, meddelar icke hans sik nägon förmänlig<br />
styrka. Elnedlertid är det wist, at<br />
icke misttankan om pemellii Börd, utanHanS<br />
egen oförsigtighct beredde Hans fall. Sä hafwa<br />
ock flere Författare, en , en<br />
sc^!oc_eer^ m. fl, frikänt Oemetrwz frän bedrägeri,<br />
dä däremot en buller,iHerr Ox^<br />
tanka, si ffrifwit, som det kunde tiistäyiatz<br />
en Ryst Författare.<br />
Wdra Capitlet.<br />
3o^)lii2<br />
H lexe^ war i dest förstagift<br />
4H. Tt förmäld medKl2ri2Mol2vlKi) hwilken
Bopln2 Hlexjeln». 137<br />
ken födde Honom Printsarne keoclor och I«<br />
V2n, samt ftere Printsestor, och ibland dem<br />
BoplU2 är i6l2rill
138<br />
50p1)i2 HlexielnZ.<br />
telser. Nägre pasta, det l^eo^or utnämnt?eter<br />
til Thronföljare framför lv2n, hwilket är<br />
aldelcs otroligt, emedan, leocior helt och hål-<br />
let styrdes af BopKi2 och<br />
I^2sjlKineln2B mot-<br />
parti. Andre försäkra at lv2n,i anseende til<br />
sin sjuklighet, friwilligt afsigt stg stn Arfsrätt<br />
til Kronan. Andre, at ?eter, <strong>genom</strong> et enhälligt<br />
Wal, blifwit Iv2n föredragen, och det<br />
pä följande sitt: När de förnämste Ämdctsmännernc<br />
samlades pä Slottet, at, efter Landets<br />
sed, kysta den aftednel^eoclorshand, til-<br />
dem, hwilkendcra<br />
sporde Patriarchen<br />
Printsen de ästundadc til reoclorß Efterträ-<br />
dare. Denna fräga, som war med ftit tilstäld<br />
men owäntad för IV2NB til-<br />
af<br />
hängare, samt aldeles owanlig, beswaradcsda<br />
til ?etel« fördel. Men därmed afgjordes dock<br />
ej et si betydeligt Högmäl. Tänkesätten furmos<br />
snart delade, och de mistnöjde bctjente stg af<br />
Streljtzerna at kasta denna Författning öfwer<br />
ända.<br />
När b'eo6or lag pä sit yttersta, hade<br />
Strelitzerne sammangaddat sig, och beslutat<br />
med wäldftm hand utförastt pästäende at Mdekomma<br />
stn obetalda sold , samt at erhälla uprättelse<br />
för nägra oförrätter, som blifwit dem<br />
tilfogade af deras Öfwerstar. Strclitzernes<br />
General, Furst OolZorucKi, lät gripa en af<br />
de oroligaste hufwudmännerna och döma honom<br />
til knutstraff. Därpä utbrast uproret,<br />
si at Regeringen nödgades, dagen efter beo»<br />
60r5
8oz)lu2 _^lexieln2. 139<br />
l^orß Begrafning, til de mistnöjda utlämna y<br />
Afwerstar, at straffas med ris och förafstcdas.<br />
troddes understödja uploppet,<br />
fast han höll sig i sina rum sisom sjuk, och<br />
3opKi2 berättas hafwa deltagit i rådplägningarna.<br />
Sedan spriddes et ryckte, at Peter<br />
icke blifwit enhälligt wald, samt at lv2n blifwit<br />
mördad. Straxt klämtades med stora<br />
Kläckan i Rremlin, Allarm-Trumman rördes,<br />
de uproriste inträngde i Slottet och kunde<br />
ej en gäng stillas därmed, at Psterß Moder<br />
wisade dem bägge Printsarne ostadde. En<br />
Officerare bragte omsider Strelitzerna tillydnad<br />
<strong>genom</strong> sinwältalighct; men i simma ögnablick<br />
tillade OolZorucKi en högstilla afpassid<br />
hotelse, som si uprctadc Soldaterna, at<br />
de kastade Fursten j luften, emottogo honom<br />
pä stna pikar och nedersablade honom. Där-<br />
efter utbröt raseriet i fullaste häftighet. Twä<br />
N3luKiner mördades. Plundringar, blodbad<br />
ock ftere grymheter anstäldes i tre dagar a<br />
rad, hwarcstcr stuteligen lv2n och Peter förklarades<br />
bägge förO^er och Regeringen läm-<br />
nades i 80p1,i38 händer under petei-8 minderärighet.<br />
Af denna wälfning tager man stg<br />
anledning at tillägga Bo^bi2 ftera swära bestyllningar;<br />
sisom at Hon, med utdelning af<br />
Penningar och Bränwin, understödt uproret,<br />
lämnat Strelitzerna föttekning pä de personer<br />
af motpartiet, som borde undanrödjas, m. m.<br />
Äfwen da Hon anwände alt stt bemödande<br />
At
140<br />
3oplii2 AlexielnZ.<br />
At rädda IvZn förklarades sidant<br />
för en förställning. Med et ord, 50p!i,3, en<br />
Prinsesta om 24 är, a smalas sisom etMenstlighetcns<br />
Mlstfoster, utlärd i grymhet, blodtörstig<br />
och regerings-lyften. < Likwäl är mera<br />
sannolikt, at N2li/Kmsta Ättens motståndare<br />
betjent stg af Strclitzernas mistnöje, och upsatt<br />
Bopl,jl, för at under Hennes Namn befästa<br />
stt inflytande och afböja sin undergäng.<br />
Bop!ii2 war en Prinsesta of älstwärda egenstaper.<br />
Jämte enintagande skönhet, pryddes<br />
Hon af et ädelt hjcrta. Hon älskade<br />
Witterhet och bemödade Sig at göra Vetenskaper<br />
angenäma för Rysta Folket. Hon<br />
sökte förädla Skadespelen, öswersatte sjelf<br />
Ivleclecin mslzre lvi pä Rysta, och<br />
författade et Sorgespel, som förmodeligen är<br />
det första i stt slag pä detta Språk. Ofwertygad<br />
om V^lll, Olit?.inB skicklighet, anförtrodde<br />
Hon honom Regcrings-ärendernas förwaltning.<br />
Et steg, som äfwen fick den ilstefulla<br />
uttydning, at 30p1,i2 ämnade undanrödja<br />
bägge OZrerne, bemägtiga stg Thronen<br />
och med honom inga i Giftermål, sedan han<br />
blifwit skild frän stn Fru, ehuru denna Herre<br />
dä redan hade öfwer 60 ars äldcr. Man<br />
Kestyllar äfwen 3opKi2 at hafwa wördsldsat<br />
Öar ?etclB upfostran, samt <strong>genom</strong> oordenteliga<br />
Sällstapcr och upmuntran til flcre stags<br />
utswäfningar, sökt göra Honom ostickiig til<br />
Regeringen. Men sådant är aldeles ogrundadt,
Boplli2 Hlexiefng. 141<br />
dadt, emedan Peter war lämnad ät stn Moders<br />
wärd och ursyn. Det öfwerftödaf drickande,<br />
som, efter tidens sed begicks i den<<br />
ne unga 03ren8 Hos, war snarare en följd<br />
af Hans egna Gunstlingars smak,- men<br />
BnpKi2B Första Minister, Olitxin, war allmänt<br />
känd för äterhällsimhet i denna del och<br />
nästan et undantag ibland dä warcmdeRysta<br />
Adelen.<br />
Man tillägger widare 809^2 at hafwa<br />
sökt förgöra Peter med förgift, samt at de<br />
Convulsivc anfall, som si ofta wisade sig hos<br />
denne O^r, woro warkan af denna grymma<br />
tilställning. Men denna benägenhet tll Convulstoncr<br />
war en Famille-sjukdom hos Peter,<br />
Ätt, och Han hade warit därmed behäftadifrän<br />
sin spädaste barndom.<br />
Emedlertid iakttog icke 80p!,i3 all den<br />
warsamhet, som kunnat freda Henne frän<br />
misttankar at älska Spiran. Dä bägge O»-<br />
---rerne8 Bröstbilder jlogoS pä ena sidan af de<br />
Mynt, som utgingo, lät Hon prägla Sig<br />
sjelf pä den andra, med Kejserliga lnliZnw.<br />
Hon underteknade Förordningar jämte 02-<br />
---rern33 Namn, m. m. Hennes motparti hwilade<br />
ej heller. Peter tog Säte i Rädet 1633<br />
pä stt Adertonde är. Han kände Sin rätt<br />
och utkräfde den med Sin medfödda häftighet,<br />
hwilket gaf anledning til ordwäxlingar,<br />
mitz-
142<br />
Bopbi2 Hlsxiesng.<br />
mistförständ och omsider fullkomlig stötning emellan<br />
Honom och sopKi3. Enderas fall blef<br />
oundwikligt och denna lott träffade BopKi3.<br />
Peterß medhällare upmuntrade Honom at inspärra<br />
Sin Hals-Syster i et Kloster och ensam<br />
Regera. Olu/.m och Bopw3 beskyllas at<br />
dä hafwa sökt förekomma detta steg med en<br />
tilställning at mörda Peter. Motpartiet berättar,<br />
at twänne af de, til denna ogärning,<br />
legda 600 Strelitzer, rörde af samwets-förebräelse,<br />
skyndat tilden unga Ögren, som uppehöll<br />
stg pä sit Landt-Slott, och underrättat<br />
honom om sin fara. Peter stall ibörjan icke<br />
hafwa satt tro til deras berättelse; men sisom<br />
en af hans Gunstlingar försäkrade, det Mördare-Troppen<br />
wore i cmtägande, tog han flykten<br />
til det H. Treenighets-Klostret, hwarest,<br />
innom tre dygn, en Armee om 60,000 Man<br />
sammandrogs, hwilken sitte Oareni ständ at<br />
tuckta BopKi2 och dest tilhängare. Printsessan,<br />
bestört öfwer denna tidning, sände bud<br />
pä bud til Peter, at förklara sin oskuld; reste<br />
ock sjelf i samma ärende sin Broder til<br />
mötes, men blef befald at ätergä til Moscau<br />
och utlämna de uprorista. Peter infann sig<br />
ock sjelf i Hufwudstaden, lät grufligcn pina<br />
de anklagade at förmä dem til bekännelse och<br />
afstraffa dem. Olit?.jn förwisteS til Siberien.<br />
sopKi2 inspärrades i et Kloster förall<br />
sin tid, och Peter antog ensam Riks-Styrelsen,<br />
ehuru, för et stens skull, Iv2NB namn<br />
äf-
Boplu2 Hlexielng, 143<br />
äfwen tillades wid de utgäende Päbud, tils<br />
är 1696 dä denne Prints aftcd.<br />
Sädan är den berättelse, som upgifweS<br />
af det segrande partiet. At BopKia stämplat<br />
efter Peterß lif, är icke fullkomligen bewist.<br />
Onekligt är dock, at hon sökt befästa sig emot<br />
det a bane warande steg at afsöndrahenne<br />
frän deltagande iRegeringen. Men at<br />
hon tagit mätt til Peterß undanrödjcmde, är<br />
si mycket mindre troligt, som hon, i förtro,<br />
stan pä stn oskuld, hwarken tog flykten eller<br />
wägrade underkasta sig den strängaste ranftk,<br />
ning. Det är ock märkwärdigt, at Volt3ire,<br />
sim tillägger Boplii2 denna härda beskyllning,<br />
och haft Rysta Stats-Papperen at rädfräga,<br />
dock i denna del, endast äberopar en Neuvil><br />
leß intyg, hwilken är en misttänkt person, som<br />
altid med största bitterhet och orättwift omtalar<br />
denna Printsesta; ja, twärt emot de säkraste<br />
witncsbörd om Boplii2B skönhet, afmälar<br />
henne föga bättre än et mistfoster.<br />
Iftän den tiden tildrog stg ingen rörelse<br />
emot Peter, uti hwilken icke bemaltePrinsesta<br />
misttänktes at hafwa del. Särdeles yppades<br />
Peters tänkesätt emot sin Syster, wid det stora<br />
uproret är 1697, dä 3000Strclitzer, under<br />
hans fränwaro, tägade til Moscau. De<br />
blcfwo wäl fullkomligt slagne af General Or.<br />
twn- men 02ren, som i N)ien fick tidningen<br />
om denna orolighet, skyndade stg gercw til<br />
Moscau, at hälla det skarpaste förhöroch utspann
144 Boplii2 HlexielnZ,<br />
spana hufwudkässan til detta owäfende, som<br />
ansigs wara 3cipinlB tilstälning. Hela October<br />
manad tiibraktes mcd de saftigaste pinositt<br />
at frambringa nägon berättelse, som kun»<br />
de belasta BopKi3. p^er, sj.?lf närwarandc,<br />
förestres martcrings-ftttcn och förbandt med<br />
dem upmuntringar jämte löften om tilgift och<br />
belöning. Han lät ftcra gånger a rad piska<br />
de brottstiga, söndcrstä dem i knutgalgar eller<br />
steka dem, utan at minsta beskyllning kunde<br />
framtrugaS, som föll 80^.i2 4st last. Man<br />
kan därutaf se huru angelägen Peter war at<br />
finna stn Half-Syster brottslig.<br />
Omsider bragtes nägre därhän afplägor<br />
och löften, at de bekände, det deras upsat<br />
warit at satta Peters Son Hlexey pä Thronen<br />
och lämna styrelsen ätBoplu2 underPrintsens<br />
minderårighet, samt at en Böneskrift warit<br />
författad til 50p1,i2, det hon wille ätaga<br />
sig Regerings-ärendcrna. Ingen kunde dock<br />
tillägga bemalte Printsesta minsta medwetande<br />
af denna tilställning. Peter anstälde äfwen et<br />
pinligt förhör med en af hennes Kammarfruar,<br />
men lika fruktlöst. Han bcgaf stg därföretit<br />
Klostret, at i egen person förhörasin Syster.<br />
Printsestan kunde ej wid detta möte undgå at<br />
utbrista i grät, och det försäkras, at äfwen<br />
Peter blifwit rörd til tärar, dock icke til medlidande.<br />
Den enda otnständighet, hwilken kunde<br />
framtrugas, war en berättelse frän en Gostesom<br />
stod i tjenst hos en Officerare förStrelitzerne,
30pK12 Hlexiev?n3. 145<br />
litzerna, af innehall, at Vref blifwit förde<br />
emellan sopKi2 och hans Herre , instuckne i<br />
en brödkaka. MeO Officeraren nekade til denna<br />
beskyllning och blef in uti döden ständaktig<br />
at förklara sidant för en updiktad bestyllning.<br />
Emedlertid lät Peter uphänga 2ZO Strelitzare<br />
si nära Klostret, där 80p1,i2 sitt inspärrad,<br />
at de woro i stgte, samt sitta en<br />
galge med tre uphängda Strelitzareinwid hennes<br />
kammar-fönster, med en skrift ihanden,<br />
lik den, som föregafs wara ämnad at inlämnas<br />
til 80p1,i2, rörande Riks-styrelsen. Han<br />
war warkeligen sinnad at straffa henne tillifwet,<br />
men dömde henne blott at göra stg til<br />
Nunna.<br />
Bop!ii2 lefde sedan til 1704.<br />
Peter sjelf nödgades tissta, at 8oz)li!2 war<br />
et Fruntimmer af snille och stor skicklighet.<br />
Man hörde honom ofta siga: Det ar bedröfligt,<br />
at min Syster förföljde mig under min<br />
minder-ärighct, och at jag icke kan fatta förtroende<br />
til henne. Annars stulle jag lämna<br />
styrelsen ät henne hemma i Riket, da jag är<br />
sjelf syftosatt utomlands.<br />
Tredje Capitlet.<br />
(Z)m l^a^a^a den Första.<br />
(.'oxe bemödar sig, at <strong>genom</strong>tränga<br />
det mörker, som omgifwer denna Kejsa-<br />
K rm
146<br />
Otl,2sjN2 l.<br />
rinnas börd och första öden. Huruwida sä,<br />
dant lyckats, dristar ej Rcdacteuren afgöra.<br />
Om en cnstildt Man, gelwm sin skicklighet<br />
och ödets undranswarda hwälfningar stulle<br />
upbringa sig pä en mägtig Thron, synes en<br />
lag börd icke göra nägot förringande drag af<br />
hans lcfnad. Ianseende til et Fruntimmer<br />
borde sannolikt et lika stutnings-sttt gälla. Likwäl<br />
bör man, kanske icke utan grund, förmoda,<br />
det et stags laggrcmhct är nödwändig<br />
wid denna undersökning, och at man ma tillåta<br />
Historien, med etlöst täckclse, höljadenna<br />
Kejsarinnas första och gansta stridiga upträde.<br />
Men om man a andra sidan lville<br />
drifwa denna läckerhet för wida, si stulle<br />
man frändöma Otb2rin2 et och annat lysande<br />
drag af hennes Character, dä hon sjelf,<br />
äfwen under sin Höghet, med en f^., hända<br />
ojämförlig nedlätenhct, sträckte sin ätcmka til<br />
dem, af hwilkas wälgörande hon fordom warit<br />
i behof. En Kejserlig Krona, päfatt af<br />
den Store Peters egen hand, synes Redacteuren<br />
wara en fullkomlig ersättning för en bristande<br />
Ädel Börd, kanske ock mera smickrande,<br />
mera förhöjande än all den glänts, som<br />
lånasafFörfäders, i flera leder bestyrkta blod.<br />
Man borgar siledes icke för riktigheten<br />
af det utslag Herr Oxeß undersökningfrombragt.<br />
Han tror stg funna upgifwa, det Otli2rin3<br />
war en naturlig Dotter af en Bondflicka,<br />
född i en Vy Ringen nära Dorpt.<br />
Hon
Otl,2rin2 t. 147<br />
Hon förmente sjelf sit födelse-är wara 1639.<br />
Hennes Dop-namn war lVl2rtli2, dethon förwandlade<br />
til Otl,2rin2, när hon antoh Grekiska<br />
bekännelsen. En Öfwerste-Lieutcnant,<br />
Gref Kolen, misttänktes at wara hennes Fader,<br />
emedan han understödde Otli2rin3B Moder.<br />
Pä tredje aret förlorade hon bäde Modren<br />
och denne Wälgöraren, samt blef uptagen<br />
af en Landt-Präst. En luthersk Pastor<br />
148<br />
Otli2rin2 k.<br />
keligen, fast hemligt, förmälde stg med henne<br />
iJaverou ipålen, uti General Lrucez<br />
närwaro, hwarcfter Bilägret offenteligen och<br />
mcd mycken pragt firades den 20 Fcbruarii<br />
1712.<br />
Otl,2rin2 hade den lyckan at med sin oafbrutna<br />
upmärkftmhet pä Peterß behag, <strong>genom</strong><br />
sit goda hjerta samt en outsijlig listighet<br />
och glättighet helt och hällit -intaga 02.<br />
renz sinne. Det är bekant, at 02len hade<br />
witza-ögnablick, dä hans själ öfwerwäldigades<br />
af swärmodiga och misttank-fulla förestälningar,<br />
och det til en höjd, at han knappast<br />
kunde styra sig sjelf. Wi» desta förfärliga<br />
tilfällen, för hwilka 03rsn8 närmaste Gunstlingar<br />
bäfwade, dristade sig ingen, utom O»<br />
tering, at nalkas hans person. Hennes blotta<br />
äsyn hade en förborgad tjusnings-kraft,<br />
och si snart hon öpnade sin mun, tycktes de<br />
häftiga stormar, som satte 02ren8 själ i rörelse,<br />
stillas och smäningom förwandlas til<br />
lungn. Deste anfall bcbädadcs gemenligen<br />
med convulsive ryckningar iOarenß anstgte,<br />
och Otk2rin2hade, <strong>genom</strong> erfarenheten, funnit,<br />
at paroxysmen altid förmildrades, dä hon<br />
lät 02len luta sig emot hennes knä, hwarwid<br />
hon, med lätt hand, frotterade hanshufwud<br />
och bragte honom, (liksom mcd en Animalist<br />
magnetisme) uti en ljuftig sömn. Hon<br />
skyndade sig därföre at anwända dettamedel,<br />
och höll sin Gemäl stundom ftera timmar i<br />
denna
Otll2lin2 I. 149<br />
denna ställning, til dest han sjelfmcmt upwaknade,<br />
dä hans sinne altid fants muntert och<br />
tilfredsstäldt.Idetta afseende war Otl,3ri.<br />
n2en wärkeligen dyrbar person, si för Peter<br />
sjelf, som för hela Nationen, och det länder<br />
henne til odödclig ära, at hon ständigt utöfwade<br />
detta oinskränkta inflytande pä stn Ge-<br />
mäl, för at afböja de utbrott af<br />
wrede, til<br />
hwilka denne 02r war si hastigt upretad,<br />
och hwilka icke sillan woro nära at urarta<br />
til grymhet. Man kallade henne därföre en<br />
Medlarinna emellan sx.a^en och Folket.<br />
Hon frälste mängas lif, hwilka annars blifwit<br />
et offer för Ol,renß öfwerilningar, och<br />
o,2ren kände si wäl hennes goda hjerta samt<br />
stn oförmögenhet at emotstä hennes förböner,<br />
at han stundom lät pässynda executioner, för<br />
at ej nödgas äterkalla stna Domar,<br />
Otk3lin2 hade warit Peter följaktig i<br />
hans fälttag, och hennes driftighet under den<br />
bekanta wädcliga stälningen wid pruchstrommen,<br />
anfördes af 02ren, sisom et af de<br />
hufwudstäl, hwilka förmädt honom at stänka<br />
henne Kronan. Emedlertid ma man icke tillägga<br />
henne ensam äran af denna sä owäntadt<br />
lyckliga utgäng. 03ren hade i förtwiflan<br />
bestulit at följande natten med wäld öpna<br />
sig wäg <strong>genom</strong> den Turkiska Hären, och<br />
med denna föresats gatt i sit Tält, jämte antydan,<br />
at ingen, wid lifsstraff, borde wäga<br />
nalkas hans person. De förnämste Genera-<br />
K 3 ler
Ot!i2lin2 l.<br />
150<br />
ler och Vice Canzleren Bli3ttirow höllodäref,<br />
ter, uti Otk3rin3B närwaro, et Rad, och upsatte<br />
frids-artiklar, dem de, OZren owctandc,<br />
öfwersil^de til Stor-Viziren, och dä de<br />
funno sig erlwlla widu förmänligare wilkor,<br />
än man kunde hoppas, åtog sig Otli3lM3 der<br />
wädeliga ärendet, at meddela Ögren denna<br />
underhandling, hlvari<strong>genom</strong> hon ock förwärfwade<br />
sig allmän tilgifwenhet, samt Kronan<br />
af OZlttn.'» hand.<br />
Otktlsinl bibehöll sin Gcmäls oafbrutna<br />
och oinstränkta kärlek, til dest, kort för 02><br />
renß död, en owäntad, och kanste äfwen<br />
si oskyldig, händelse ästadkom en ojämnhet,<br />
hwilkcn mcd tiden torde haft »vidsträcktare följder.<br />
OZren misttänkte nägon förtrolighet emellan<br />
Oili2sin2 och dest förstaKammarherre<br />
Klonß. Under förcgifwande at tilbringa nägra<br />
dagar pä Landet, begaf han stg utur Petersburg,<br />
lnell ätcrkom hemligt samma afton<br />
til sit Wiuter-Slott, hwarifrän han dagcligen<br />
<strong>genom</strong> en pälitclig Page underrättade sig om<br />
det, sim föregick wid Hofwet. Tredje aftotonen<br />
infan han sig helt owäntadtutiSlotts-<br />
Trägarden, där Otk3rin3 och den nämde Kam,<br />
marherren träffades ien lofsil. Denna tilfällighet<br />
kan wärfeligen mcdgifwa en uttydnmg,<br />
som fredar OtN3rin2B heder, meno2.<br />
ren berättas nafwa anscdt den si twätydig,<br />
at h^n, enligt sit hastig tänkesätt, utdelat<br />
nllgra MM med sit gansta rör;(förmodeligcn
Otb2rin2 I. 151<br />
ligen den bekanta Oobdi^). En Page, som<br />
jämteKammarherrens SysterFru KZllce, träffades<br />
utanförc löfsilen, och troddes wara där<br />
sitt til watthallning, undergick äfwen den<br />
wanliga husagan, dä han sökte förmena03.<br />
ren inträde i rummet. Men til och<br />
dest Syster sades icke et ord. Efter fä dagar<br />
sittes l^on« och FruIZMe iarrest ; den<br />
förre si strängt inspärrad, at ingen kunde<br />
träffa honom, utom 02rensjelf, som i egen<br />
pelson bragte honom mat uti Winter-Palat-<br />
set, där han satt sängen. Et ryckte kringftriddes,<br />
at tagit mutor och mistbrukat<br />
stt förtroende hos Otli3rin2, til at utföraeustilta<br />
afsigter. I^lonß hotades med sträckbänken<br />
och bekände et si beskaffat brott, dömdes<br />
och afrättadcs. Hans Syster undergick knut<br />
och förwistcs til Siberien. Twähennes Söner,<br />
som woro Kammarherrar, sändes, sisom<br />
gemene Soldater, mcd Krigshären til Persien.<br />
Följande dagen promenerade Peter med<br />
OtKZrin2i öppen Wagn, och dä hon mcd ftit<br />
fördes til stället, där !vlonß hufwud war upspika.<br />
. sade hon, utan at förändra sin hy:<br />
Hwilken städa, at Hofmän kunna lata sa<br />
besticka sig.<br />
Kort därefter afted Peter, och Fru 62!-<br />
Ke ätcrkalladcs, hwaraf man tagit sig anledning<br />
til den ogrundade misttankan, at 0t1,2><br />
N2mcd förgift pässyndat sin Gemäls död.<br />
Men både orsaken och omständighcterne af 02-<br />
K 4<br />
lens
152<br />
Otk2rin2.l.<br />
renB sjukdom äro mera bekante, än at en sidan<br />
berättelse stulle finna minsta trowärdighet.<br />
Det är bekant, at OZr Peter förbchäl-<br />
lit sig rätt at utnämna sin Efterträdare, samt<br />
ac han lätit Staterne med cd förbinda sig til<br />
en noga efterlefnad af hans förordnande i<br />
denna del. Nägre pastäock, det OZren wärkeligen<br />
utnämt Otb2rin3, samt at hennesKrönings<br />
warit et steg at bereda Kejsarinnan denna<br />
Ära. Men de omständigheter, dem Historien<br />
förwarat rörande Otli3rin2B uphöjelse,<br />
motsäga detta föregifwande.<br />
OZren afted af en tilfällighet, som <strong>genom</strong><br />
dest egen owarsimhct och för sent sökt<br />
hjelp, förwandladcs til en odotelig strangurie<br />
och bulnad. Under nägon lindring begärte<br />
han papper, at striftcligcn förordna sin Efterträdare,<br />
men war redan si swag, at han<br />
ej förmädde tekna nägon redig bokstaf. Han<br />
lät dä kalla sin Dotter, Prinsestan<br />
men hade redan förlorat all sansning innan<br />
hennes ankomst. Emedlertid,<br />
-<br />
sisom alt hopp<br />
förswunnit om 03ren3 räddning, hade de förnämste<br />
af Adelen hemliga rädplägningar rörande<br />
Thronföljden, samt bestöto sitta Peter<br />
11., OZrenß Sone Son pä sin Farfaders<br />
Thron , och försäkra sig om OtKZrin^ per-<br />
son. ZZssewil/., underrättadom denna anläggning,<br />
skyndade sig, midt i natten, at gifwa<br />
(^3tt,3linH wid- handen et si wigtigt steg. 0><br />
Otll3sin2 I. 153<br />
ning är si stor, at jaa icke sjelf kan tdga nägra<br />
kraftiga mätt. Ofwerlägg därföre med<br />
lVlen/.icuf, och jag godkänner hwad-I,a mi-<br />
na wägnar, företagen.<br />
, sim fann<br />
lvlen/.icok redan insomnad, upwäkte honom<br />
och sörestälde den fara, uti hwilkcn OtbZrina<br />
och hennes förtrogna swäfwade. Säsom intet<br />
ögnablick war at försumma, försäkrade stg<br />
IVlen-icol strart om Skattkammaren och Fästningen,<br />
samt bragte <strong>genom</strong> stänker och löften,<br />
Gardets Officerare, en dcl af Adelen och det<br />
förnämsta Prästerskapet pä OtKZsinZg sida.<br />
Deste samlades pä Slottet, hwarest OtKZri.<br />
nZ, med tårar och pä det mast rörande sätt,<br />
sörestälde dem sin rätt til Kronan, i stöd af<br />
hennes Kröning, försäkrandes, det hon, längt<br />
ifrän at wilja kränka Stor - Furstens, Peter<br />
Hlexievvitc!^B arfSrätt, fast mera endast önstade<br />
för hans räkning förwara Regeringen,<br />
til dest hon en gäng efter tiden stulle förenas<br />
med en kär och älskad Gemäl, den hon snart<br />
fruktade förlora. Den öfriga delen af natten<br />
tilbragtcs at widare stärka denna Plan,<br />
och man sparade därwid inga medel, som troddes<br />
wara kraftigt wärkande.<br />
Följande morgon, den 23 Januari! G.<br />
St. aftcd OZren och Staterne samlades skyndsamt<br />
at utropa en ny Negent. Stor-Furstcns<br />
medhällare woro försäkrade om en wckliq utgäng.<br />
Wid detta tilfälle hwistade LZlleniti<br />
en af Otli2lio»s motparts i örat, at Kejsa-<br />
K 5 linnan
Otk2lin3 l.<br />
154<br />
rinnan' redan innehade Skattkammaren och<br />
Fästningen; at Gardet, Prästerstapet och en<br />
god del af -Adelen woro a hennes sida; at<br />
hon hade större anhang, än man trodde, och<br />
bad honom därföre rada sina wänner, som<br />
woro angelägne at behälla sina hufwud, at<br />
icke blottställa dem med motsägelse. Detta<br />
kringlovp med hast hela Stats-Församlingen,<br />
och LZllewitx g.^f i detsamma, efter öfwcrcnSkommelse,<br />
en signal förtwäNegimcntcr, som<br />
redan förklarat sig för Otl^rjn2 och omgifwit<br />
Slottet, at röra Larm-Trumman. Hwem<br />
understär stg, ropade da Fäl)marstalken Kep.<br />
nin, at lata Troppar anrycka utom min kunfiap?<br />
— Jag, swarade General Lutturlin,<br />
och det pä min nädigaKejsarinnas befallning,<br />
dock utan at kränka Eder magt — Därpä<br />
blef en djup tystnad. Idetsamma inträdde<br />
Otliarina, ätföljd af Hertigen af Holsten.<br />
Hon bemödade stg at tala, men suckar och<br />
tårar afbröto hennes ord. Jag kommer, sade<br />
hon, oagtadt den sorg, som nu öfwerswämmar<br />
min hela själ, at försäkra Eder, det jag,<br />
til följe af min aftedne Ge.nälS wilja, hwilkens<br />
minne för ewigt blifwer migdyrbart, är<br />
bercdwillig at upoffra mina dagar ät den tunga<br />
Regerings-bördan, til dest ödet kassar mig<br />
at följa honom efter. — Sedan, efter et kort<br />
uppehäll, tillade hon — om Stor-Fursten wil<br />
draga fördel af min handledning, si hoppas<br />
jag, under mittsorgeliga Äuke-Ständ, hafwa<br />
den
Otl,2sjN2 I. 155<br />
den hugnad at af honom bereda för Eder en<br />
Kejsare, wärdig dcns namn och blod, hwilken<br />
Iför cwiqt förlorat. — Dä inföll I^enxicok:<br />
— Sösom detta ögnablick är af yttersta<br />
wigt för Rikets wäl och fordrar den mognaste<br />
öfwerläggning, si täcktes Eder Majestät<br />
tilläta ost, utan twäng, samradas, pä det detta<br />
ärende ma si afgöras, at det hwarken för<br />
det närwarande eller för en framtid ma blifwa<br />
et ämne för klander och förebråelse —<br />
Dä I,swarade OtKZi-inZ, mera gören Fäderneslandels<br />
wäl, än min enstildta fördel til<br />
et mal för cdra öfwcrläggningar, drager jag<br />
icke i betänkande at underkasta detta ärende<br />
en sä uplyst Stats-Församlings beslut. Jag<br />
tilstädjcr ej allenast at afgöra detta med fullkomlig<br />
frihet, utan ock befaller Eder at med<br />
mognastc öfwerläggning stadga Edra tänkesätt<br />
i detta wigtiga ärende och lofwar godkänna<br />
Edert beslut. — Stats-Församlingeninträdde<br />
därföre i et särskilt Rum och dörrarne tilstangdcs.<br />
l^len/.icok och hans parti hade redan afgjordt,<br />
at Otb2ljn3 borde sittas pä Thronen,<br />
men det war nödwändigt, at gifwa detta steg<br />
et anseende af rättwisi och öfwcrtyga Stats-<br />
Församlmgen, det OZren sjelf ämnat henne<br />
denna uphöjelse. Han frågade därföre Stats-<br />
Secrcteraren om OZren lämnat nägon striftelig<br />
författning rörande Thron-följden. Se-<br />
(relersren swarade, drt o»rsn, kort för dch<br />
sista
156<br />
Otll2liN2 I.<br />
sista resa til Moscau, sjelf förstört en dylik<br />
upsitt Författning, samt ofta förklarat sig<br />
sinnad at författa en ny, men altid blifwit<br />
darifrän hindrad <strong>genom</strong> den tanka, at, i fall<br />
hans folk, det han uprest frän et ohöfsittilständ,<br />
til et högt matt af magl och ära, stulle<br />
en gäng finnas nog otacksamt, at icke efterlefwa<br />
hans förordnande, si willehan icke hafwa<br />
blottstäldt stn yttersta wilja för el dylikt<br />
inbrott; samt at hans Undersitare, si framt<br />
de päminte sig hwad d5woro skyldige hans<br />
oräkneliga möda, nog stulle sjelfmant inrätta<br />
sit beslut, enligt den böjelse han pä et mycket<br />
högtideligare sitt ädagalagt, än det nägonsin<br />
kunnat ste med striftelig författning. Däröfwcr<br />
föreföll nu en ordwäxling, och nägre af<br />
Adelen hade dristighet nog at göra inkast emot<br />
Ot^2sjnZß uphöjelse. Men"I"beop^2neß,<br />
Ärke-Bistopen af plescof, erindrade dem den<br />
ed de aftagt, at erkänna den för Thronsöljare,<br />
som af Peter utnämdes, och tillade, at<br />
Secretcrarens berättelse lydeligt innefattade et<br />
utnämnande af OtKZlinZ. Motpartiet fann<br />
dock icke denna Författning si klar, och yrkade,<br />
at sisom OZren icke sjelf utmärkt Arftagaren<br />
til Rysta Spiran, si tilföll Staten<br />
rättighet at <strong>genom</strong> wal afgöra denna Högmäls-fräga.<br />
Därpä betygade Ärke-Vistopen,<br />
at Peter, aftonen före Otk3rinZß Kröning,<br />
i en Gngelst Köpmans Hus förklarat, det<br />
han endast iden afsigt sitte Kronan pä hennes
0t1,31in2 I. 157<br />
nes hufwud, at lämna Riket ihennes hand<br />
efter sina dagar. Detta bestyrktes af ftera.<br />
Hwad behöfwe wi dä Testamente? rspapade<br />
Klenöicot. At wägra lyda wär Store<br />
Kejsares tänkesätt, hwilket äosi bestyrkt, wore<br />
bäde orättmätigt och brottsligt. 2_.efwe<br />
158<br />
Otl,2rin2 I.<br />
Hennes anstgts-drag woro bchagelige, hennes<br />
ögon swarta, men häret ljust, hwarföre hon<br />
med konst underhöll dcst mörka färg. Hon<br />
kunde hwarken läsa eller ssrifwa, hwarföre<br />
hennes Dotter KlilZbetli wanligen teknade hennes<br />
Namn, och i synnerhet understref hennes<br />
Testamente. Gref Otterw2n tcknade äfwen<br />
dc utgäendc Förordningar. Nägre synashafwa<br />
öfwcrdrifwit hennes Character och utmärkta<br />
skicklighet. Orcwn lämnar en, kan hända,<br />
mast pälitclig tckning silunda: c2tk3rin3<br />
war et gansta beyageligt Fruntimmer, af godt<br />
wctt, men ej af det djupa förstand eller listiga<br />
snille nägra stg förestält. Hufwudftkeligen<br />
tilwann hon sig 02ren8 kärlek <strong>genom</strong><br />
sit öfwermätton goda hjertelag. Man säg<br />
henne aldrig mistnöjd eller jämkig, utan höflig<br />
och wänlig emot hwar man. Hon förgät<br />
icke sin fordna belägenhet och war i högsta<br />
mätt erkäusim. Hon wiste bibehälla sit Majestäts<br />
höghed otwungit och med wärdighet.<br />
OZren sjelf betygade ofta sin förundran, at<br />
hon kunde i sit upförande si iakttaga sit höga<br />
Ständ och därjämte aldrig förgätadet hon<br />
icke blifwit född til en sidan wärdighet.<br />
Sedan Otll2rjn3 war krönt, hände sig at<br />
en Wurmd,som war Informator förPastor<br />
Otk2liy2 I. 159<br />
beskedlig Man. Jag wil draga försorg för<br />
Eder. Hwarpä honom tillades en Pension.<br />
Hennes »välgörare
160 Hlexe^ petlowitscl,.<br />
följden förlustig <strong>genom</strong> det obctänkftmmaste<br />
upförande och ädrog stg en obewckelig Faders,<br />
til en del, nog rättmätiga wrede. Herr^oxe<br />
bemödar sig at utreda denne olycklige Printsens<br />
öden, af hwilka lyckligt wis Christna<br />
Historien icke har mänga exempel at<br />
framställa.<br />
Hlexe^B upfostran blefoförswarligtwardslösad,<br />
och hans oordcntcligheter hade redan<br />
slagit djupa rötter, innan man underrättat<br />
honom om sina pligter athedra sin börd. Han<br />
anförtroddes ät swaga Fruntimmer och okunniga<br />
Präster, som hos honom inpräglade fördomar<br />
och afsty för de förändringar, dem<br />
hans Fader dageligen och ofta nog wäldftmt<br />
widtog, at höfsa sit folk. Han war redan<br />
iiär dä en Baron ttu^len, en man af stor<br />
förtjenst och skicklighet, sattes til hans Gouvcrneur.<br />
Under en si uplyst handledning<br />
hade Hlexe^/ sannolikt ännu städt at rätta,<br />
si framt icke lVlenxicok stildt honom ifrän bemältc<br />
Baron, och sjelf åtagit sig Printscns<br />
upfostran. Ktenöicof sig högst tre<br />
til fyra gänger om aret, och lämnade honom<br />
för öfrigt ät de oordenteligaste sillssaper. Likwäl<br />
fann han, under Printsens sedermera iräkade<br />
olycka, utwäg at aftwinga honom et<br />
berömligt betyg öfwer den sorgfällighet, hwarmed<br />
han wärdat Printsens handledning.<br />
Sä stor owilja Peter fattat för stn Son,<br />
sä stor förskräckelse hade ock Hlexe^ för stn<br />
Fa-
Hlexs^. 161<br />
Fader. Han lostade en gäng en Pistol pä<br />
stg sjelf, pä det han stulle undgä at föras<br />
til 02ren. Det är äfwen sannolikt, at Hle«<br />
xe^ wärkeligen förfallit til en art ursinnighet,<br />
och hans upförande kan ej utur nägot annat<br />
stal hwarken förklaras eller ursäktas.<br />
Hlexey war en reslig och wäl wäxt Herre,<br />
med mörk hy samt smarta ögon och här,<br />
men hade nägot omildt i sin upsyn. Hans<br />
uttal war hardt och han uttryckte sig medfärdighet<br />
i Tysta Spräket. Ianseende til sin<br />
klädnad war han wärdslös och utan omsorg,<br />
samt började tidigt yttra en och annan oor-<br />
dentlighet i sina seder.<br />
När han är 1714<br />
ankom tilPetersburg fränMoscau, höllhan,<br />
ehuru förmäld, en Finsk Flicka wid namn<br />
Lupbrohne, til sin Maitreste. Emedlertib<br />
war han det sämreFolkets Afgud. Han föraktade<br />
Rysta Adelen, som äfwen a sin sida<br />
föraktade honom. Hans sällskap bestod afokunnige<br />
Präster och lägre Personer utan seder,<br />
för hwilka han ständigt betygade sig en<br />
gäng skola äterbringa Riket idest gamla stick<br />
och utrota sin Faders Gunstlingar. Detta<br />
alt skedde med si liten warsamhet, at rycktet<br />
ej kunde undgä at komma til 02ren8 öron.<br />
Wid högtidliga tilfällen infann sig Printsen<br />
aldrig wid Hofwet, ehuru han altid blef ordenteligen<br />
kallad. Han ursigtade sig dä manligt<br />
med sin ohälsa, och tog antingen Medicin<br />
eller ädersitning pä sidane dagar, ehuru<br />
L det
162 Hlexe^'.<br />
wer allmänt bekant, at han tilbragte dem<br />
med drickande och andre utswäfningar, pä et<br />
hans höga Ständ owärdigt sitt.<br />
Hr 17^6, bragt til et stags förtwiftan,<br />
och förföljd af det hat hans oseder honom ädragit,<br />
afsade han sig sin arssrätt tilRiket, öfwerdrog<br />
den pä PeterB Son af Otk2rin3,<br />
och begärte tilstälid at gä i Kloster. Detta<br />
bifölls ;men pä sina tilhängares tilstyrkan,rymde<br />
han utur Klostret til Wien och underkastade<br />
sig Kejser Orl den Sjettcs beskydd,<br />
hwilken, för at sitta Printsen i säkerhet, stickade<br />
honom först til Hnspruck och därefter<br />
til tTleapel. Genom den Finska Maitressens<br />
list och OZren« högtideliga löften om<br />
fullkomlig tilgift, öfwertalade PeterB Sände,<br />
bud^lexe>/atäterresi tilMoscau. Där nödgadeshanoffcn<br />
teligen afsiga sig sin rätttilSpiran,<br />
och fördes därpä tilPetersburg, hwarest han<br />
af en Commistion dömdes til döden. Wid<br />
denna Rättegäng stola Inquisitionens reglor<br />
blifwit noga följde. Printsen twingades at<br />
anklaga sig sjelf, samt erinra sig och upgifwa<br />
alt det, som kunde fälla honom. Äfwen hans<br />
tysthet förklarades för.Statsbrott. Man försäkrar<br />
därjämte, at wäldsamhet och histelig<br />
medfart icke underläts wid denna ransakning; at<br />
bekännelser utpinadesmed twäng och list, samt<br />
at OZren sjelf war närwarande wid desta undersökningar.<br />
Men pä menstlighetens wägnar<br />
är det et stags tilfredsställelse, at hoppas sidan
älexey. 163<br />
dane ryckten wara ogrundade. Printsens egen<br />
Maitreste upgaf alla de otidiga utlätelser, dem<br />
han under sina utswäfningar lätit undfalla<br />
sig, och fick til belöning et ärligt underhäll.<br />
Man aftwingade honom äfwen en bekännelse<br />
om sina upstt;likwäl kunde icke nägon päsyftad<br />
tilställning af upror bewifts med andra<br />
stal, än hans egen med wäld utprästade upgift.<br />
En märkelig stilnad finnes ock emellan<br />
den bekännelse han afgaf i Moscau, därhän<br />
stod för en offcntelig Domstol, och den han<br />
aftämnade i pettersburg inför Peter sjclf och<br />
nägra fä dest förtrogna, omgifwen af hot och<br />
plägo-redstap.<br />
Man har äfwen welat tillägga Otl^rina<br />
nägon del uti olyckliga ändalyckt, emedan<br />
hennes Son däri<strong>genom</strong> försäkradesom<br />
Thron-följden; men sidant strider aldeles mot<br />
denna Kejsarinnas goda hjcrta, som altid war<br />
färdigt at ömma för olyckliga. Peter sjelf<br />
frikallade henne, och betygade offenteligen at<br />
hon fält förböner för 02ren war<br />
destutom si upretad emot stn Son, at hans<br />
stnne icke behöfde ledas til et hart bestut. Sädant<br />
kan bäst inhämtas af det Handbref ps»<br />
ter stref til Gref Kom2Nson, sim med bi-<br />
träde af Gref<br />
, bragte den olycklige<br />
Printsen frän tTleapel.<br />
Jag tillägger strifwer han,<br />
General-Majors och General-2_.ieutenant3<br />
wärdighet samt i
Hlexs^. 165<br />
Af detta olyckliga Par föddesPrintscssin<br />
!^2t2li2 1714, och följande aret cnSon,<br />
som sedan blef Kejsare, under namn af pe.<br />
ter 11. Under Printscstans sista sjukdom, som<br />
war en följd af dennabarnsäng, besöktes hon<br />
af OZren, ehuruhan war si opastlig, at han<br />
nödgades lata draga sig pä en därtil med hjul<br />
inrättad Stol. Hon fortfor beständigt ilutherska<br />
bekännelsen; och det rycktet, at hennes<br />
fränfälle warit dicktadt, at hon rymt öfwer<br />
til Ämerica, samt därstädes warit gift<br />
med en Fransk Sergeant, äterkommit til<br />
paris och blifwit igenkänd af Marstalken<br />
af Saxen m. m. är til alla delar ogrundat.<br />
Femte Capitlet.<br />
Om af Holsten, samt Rejsarinnorna<br />
>^n«tl och A/Z/äbelb.<br />
/^ NN2 af Holsten, allmännast känd under<br />
detta namn, war 02r Peters första<br />
Dotter af Otl,2rin3, och bestrifwes af^ttewitx<br />
pä följande sitt: " Hnn2 Petrown2 liknade<br />
sin Fader til ansigte och sinnelag. Hon<br />
war öfwer fem fot hög, men af en gansta<br />
smärt och fin krops-ställning. Jämte alla de<br />
krops-förmäner, hwilka en gifmild Natur meddelar,<br />
war hon begäfwad mcd et förträffeligt<br />
förstand och det dygdigaste hjerta. Redan i<br />
Printsestans unga är hade en Grefwe<br />
L Z<br />
xi»
166 af<br />
Holsten.<br />
xin förklarat henne stn öma böjelse, men sätt<br />
afstag. Han lät sig dock ej afsträcka; dä<br />
han en dag träffade Printsestan allena, nedkastade<br />
han sig för hennes fötter, erböd henne<br />
sin wärja med bön, at hon wille göra stut<br />
pä hans lif och plägor. Gifwen mig wärjan,<br />
swarade /^nn2, utsträckande stn band, si stolenIstraxt<br />
fä erfara, det Eder Kejsares<br />
Dotter har nog styrka och mod at befria sig<br />
frän en usling, som ofredar henne. Grefwen,<br />
som fruktade warkställigheten af denna se,hotel- kastade wärjan och bönföll om tillgift.<br />
HnnZ skämtade sedan med denna händelse och<br />
hela Hofwet roade sig därät.<br />
Hnn2 förmäldes är 172? med Or! ?re.<br />
ckic, Hertig af Holsten, ät hwilken hon warit<br />
länge trolofwad. Hon ägde siledes hopp<br />
om twänne Kronor, men bägge undgingo henne.<br />
Hennes Gemäl war närstägtad til den<br />
Swensta, och man tror, det hennes Fader<br />
ämnat henne den Rysta. OtliZrm2, som<br />
icke tiltrodde sig förbigä sin GemälS Sone-<br />
Son Peter Hlexievvitlcli,Utnämde dock 6nn3<br />
at deltaga i Regeringen under dennes minderärighet;<br />
men hon wisade sig blott en enda<br />
gäng i Rädet. hwilken .4nn3 sjelf<br />
understödt med all sin maqt, war den, som<br />
<strong>genom</strong> en desiotist befallning, skilde henne<br />
frän Riks-styrelsen och dref henne utur sit e-<br />
Zit Fädernesland til Riel, där hon afted är<br />
1728,<br />
«>
af Holsten. 167<br />
1728, lämnandes en enda Son, som sedan<br />
blef Kejsare, under namn af Peter den z-.djc.<br />
Hennes Coustne, Kejsarinnan /^nn2, andra<br />
Domen af OZI peterz Broder, IwZn<br />
war et behageligt Fruntimmer<br />
af en nägot fyllig krops-ställning, mörklagd,<br />
mcd smarta har och mörkblå ögon. Hennes<br />
upsyn medförde nägot, som injagade en fruktan,<br />
hwilken dock förswann, si snart hon talade.<br />
Hon war intagande och nedlätandc,<br />
utan at uraktläta stn höghet. Säsom Änka<br />
efter Hertigen af Curland resideraoe hon i<br />
Mitau, dä hon ganska oförmodatkallades at<br />
emottaga Regeringen efter Peter den Andres<br />
död. Enligt Otl,2linZß förordnande,hade wäl<br />
Thron-följden bordt tilfalla Peter den Tredje,<br />
Son af 02r Peterß äldsta Dotter /^nn3; men<br />
sisom <strong>genom</strong> ststnämde Kejsares egen Författning,all<br />
Arfsratt til Riketuphört, och den nyst<br />
aftedne Peter clen Andra icke nämt nägon Efterträdare,<br />
si tillät stg Stats-Församlingen<br />
anlägga en Plan, <strong>genom</strong> hwilken Majestätets<br />
höghet och glänts lämnades ät den Regerande,<br />
men sjelfwa Styrelsen hwilade i Rädets<br />
händer. Man upfttte Artiklarna, som borde<br />
godkännas af den tilkommandc Kejsarinnan,<br />
och gick, wid Hnn2B utwäljande, ej allenast<br />
förbi Peter den Stores HuS, utan ock Hn»<br />
N2B äldre Syster, OtliZrinZ ifrän Meklenburg<br />
Schwerin. understref utan betänkande<br />
de förelagde punkter, hwilka hon<br />
L 4 dock
168<br />
IvV2Nc)WN3.<br />
dock icke ämnade hälla. Ty si snart hon kommit<br />
til Moscau, fann hon straxt lägenhet<br />
at, med Lif-Gardcts understöd, görahela denna<br />
dagtingan til intet, och antog en si oinskränkt<br />
Regering, fom nägon af hennes Företrädare.<br />
Hon lämnade därefter hela stt förtroende<br />
ät Liron, Hertig af Curland, som,<br />
under Hnr>2B tid, styrde Ryhland efter sit<br />
egit oinskränkta godtfinnande.<br />
Man afmälar gemenligen HnnZ sisom en<br />
härd Kejsarinna, och tillägger henne at hafwa<br />
regerat sit Land och Folk med knut-remmen.<br />
Men de härdheter, som göra hennes<br />
minne ftäckadt, böra egenteligen tilstrifwas en<br />
tyrannist Gunstlings grymma tänkesätt. Kejsarinnan<br />
war af naturen ömsint. Hon siridde<br />
altjämt emotMronß blodtörstighet och wäldsamme<br />
böjelser. Klunnicl, och nägra andra intyga,<br />
det de sedt henne fruktlöst anwända böner<br />
och tärar, at blidka Sironz hjcrta emot<br />
dem han beslutat upoffra.<br />
Detta länder henne dock icke til fullkomlig<br />
ursäkt. En Regent, som tissäter grymheter,<br />
underkastar sig samma omdöme, som den,<br />
hwilken befaller dem; och csterwerldcn tillägger<br />
därföre Hnn2, med en stags rättwift , de<br />
wäldsimheter, som blifwit föröfwade af en<br />
owärdig Gunstling, uti hwilkenö händer, hon<br />
of swaghet lämnat en laglös magt at görastna<br />
undersätare olyckliga. HnnZ lefde til174^,<br />
sch uwämde dä til Efterträdare den späde<br />
Prins
IW6NOWN2. 169<br />
Prins Iw2n, iafsigt at äfwen under hans<br />
minder-ärighct bibehälla Liron wid Riks-styrelsen.<br />
Men denna Författningkastades snart<br />
öfwer ända <strong>genom</strong> den hwälfning, som är<br />
1741 uphöjde Kliladetl, och störtadeIw3n med<br />
dest Slägt i det ömkanswärdastc tilständ.<br />
KlilZbetK, Peter den Förstes Dotter,<br />
war född är 1709, och bestrifwes sisom et<br />
Fruntimmer af utmärkt skönhet och behaglighet.<br />
Hon war i sin ungdom ganska listig och<br />
munter; dantftde förträffligt, talade färdigt<br />
Fransyska, Tysta och Italienska Spräken,<br />
och umgicks med alla utan det förbehällftmma<br />
twäng, som dä ätföljdeHofwets antagna<br />
bruk. KlilZt)etkB höga Börd, skönhet och rikedom<br />
förwärswade henne ftera anbud, hwilka<br />
dock icke blefwo emottagne. Redan i021<br />
PeterB lifstid war en underhandling a färde,<br />
at förmäla KlilZbetl, med Konung I.uclvil_:<br />
den Femtonde; men den afstadnade, sedan<br />
dennes förbindelse mcd Stanislai Hus kungjordes.<br />
Med sin Moders, Otk2rinZB, bifall<br />
war elikbetl, nägon tid trolofwad ät Orl<br />
Biskop af 2.ubeck och Broder til<br />
Högst-saligKonung H^olpK l^re^ricl,-men denne<br />
Prins hänt ej uplefwa Förmätningen. Under<br />
Peter den Andras Regering begärdes Klit2betK<br />
af Mark-Grefwen Orl af Brandenburg<br />
Anspach, samt är 1741 af den persiste<br />
Tyrannen Kullan. bemödade stg<br />
ock fruktlöst at förmä Klilabetli til Förmäl-<br />
L 5<br />
ning
170<br />
KlisZdetK.<br />
ning med Prins I^vic Krnl! afBrunswik,<br />
en Herre, för hwilkcn Kli^betK hade en oöfwerwinnerlig<br />
afssy. Sedan hon upstigitpä<br />
Rysta Thronen, fattade hon det bcstut at lefwa<br />
oförmäld, och förklarade stn Systers<br />
Son Peter för Arfwinge och Thronföljare.<br />
Man berättar likwäl, det hennes sinne icke<br />
warit si aldeles intagit af köld för det andra<br />
Könet, at hon ju icke esomoftast, enligt<br />
sit glättiga och öpenhjertiga umgänges-sitt,<br />
för stna förtrognaste yttrat, det hon aldrig<br />
kände sig lyckligare, än dä hon war kär.<br />
Men denna böjelse war si ftygtig, at den ständigt<br />
ömsade föremal. En följd af denna<br />
Prinsestas eldiga temperament, som äfwen under<br />
wista ögnablick, stiftewis förde henne frän<br />
sina nöjen til de strängaste andakts-öfningar,<br />
war, at hon ärligen biktade stg utan nägon förbehällsamhet,<br />
yttrade utmärkt anger öfwer sina<br />
förseelser och pä det nogastc, si enstildt,<br />
som offenteligcn iakttog Grekiska Kyrkans<br />
Ceremonier.<br />
Man kallar gemenligen denna Kejsarinna<br />
de^ milda 6/,/abelb, emedan hon wid sin<br />
uphöjelse pä Thronen giorde det löfte ,at under<br />
hela sin Regering icke lata straffa nägon<br />
Mennista til lifwet. Hon emottog med tärar<br />
sina Generalers berättelser om hwarje munnen<br />
Seger, i det hon erinrade sig at en sidan<br />
framgång kostat Mennistors blod. Likwäl,<br />
ehuru ingen dödsdom offenteligen wärkstäl-
Llil2l)0tl,. 171<br />
stäldes, si woro dock,iLljs2betliß tid, fängelscrne<br />
upfylde mcd Stasfängar, af hwilka<br />
mänga omkommo <strong>genom</strong> st^nk och elände, utan<br />
at dlifwa hörde, mindre dömde. Hennes<br />
Stats - Inquisttion war ständigt systositt at<br />
ransaka öfwer förmente förräderier, och mängc<br />
misttänkte Personer blefwo pä minsta an-<br />
ledning lagde pä sträckbänken at förmas til bekännelse.<br />
Andre straffades med knut, si at<br />
de omkommo pä stället, 0. s. w. Men ingen<br />
händelse kastar större skugga pä Klil2l)etl,B<br />
Character, än den härdhet, hwarmed hon lät<br />
afstraffa twänne förnämaFruntimmer, Greft<br />
winnorna LellucKet och l^Zpullin. Deste undergingo<br />
pä Petersburgs Torg, knut af femtio<br />
slag hwardera, deras tungor utssuros och de<br />
förwistes til Siberien. Grefwinnan l.2pul
172<br />
Sjette Capitlet.<br />
Revolutionen är 1762. (^)<br />
Hsret efter sin uphöjelse pä Rysta Thro-<br />
-^H nen, hade til sin Efterträdare<br />
utnämndt sin Systers Son, Or! Peter<br />
rio, Son af Holsten Hertigen (^2ll rreckio<br />
och dest Gemäl /^nn2 petrownZ. Printsen,<br />
som dä sylt 14 är, antog Grekiskabekännelsen<br />
och utropades til Stor- Förste af<br />
Rytzland med manliga högtidligheter. Är<br />
1745 förmälde han sig medPrinsestan af Anhalt<br />
3erl?st, 80p1,i3 hwilken äfwen<br />
öfwergick til Grekista Kyrkan, samt, efter<br />
dest<br />
(*) Redactenren meddelar denna berättelse sädan, som<br />
Han den funnit hos Herr coxe, utan at widareborga<br />
for dest trowärdighet. Denna Stats-hwälfning<br />
är mera ny, än at den stulle tala alt det Historista<br />
ljus, en owäldig framtid torde utsprida, men därjämte<br />
mera roigtig, än at den synts böra aldeles utelämnas.<br />
Herr coxe följer de underrättelser han<br />
erhällitiPetersburg, och Läsaren behagar pämin-<br />
M sig, at det, som kunde sägas a den olycklige<br />
Kejsarens sida, icke här finnes anfördt. Sjelfwa<br />
händelsen är redan lagd för hela iLuropas ögon.<br />
Historien kan icke förtiga densamma, har dock förmodligenisinom<br />
tid ännu nägot at tillägga. E-<br />
»edlertid torde det wara Läsaren angenämt at se,<br />
hwad man lagt Kejsaren til last, och den nödwändighet<br />
hwarmed man sökt rättfärdiga tt steg, hwilket<br />
man önstar ma blifwa utan tikei alla tiders<br />
häsder.
Revolutionen 1762. 173<br />
dest plägsed, wid det förnyade Dopet, ändrade<br />
namn och kallade sig Otli2rir,2<br />
xievvn3. Denna Prinsesta föddes är 1729,<br />
blef är 1754 Moder til nu warande Stor-<br />
Fursten, och är 1757 til en Printsesta, Hnn2,<br />
som dödde är 1761. Men deu warma kärlek,<br />
som gjorde detta höga Parets Ägtenstap<br />
lyckligt, förwandladcssmäningom tilkallsinnig-<br />
het och mistförständ.<br />
Man berättar, at Prinsens hjerta icke<br />
blifwit tilbörligen förädlat <strong>genom</strong>en nog sorg,<br />
fällig upfostran, ej heller hans själ nog fullkomligt<br />
danad til den höga wärdighet honom<br />
förestod. Han omgafs af spejare, som ti!L«<br />
lilzbetk aftämnade mindre förmänliga berättelser<br />
om Prinsens upförande, hwari<strong>genom</strong>et<br />
ständigt misttroende underhölls a Kejsarinnans<br />
sida. Mitztänkt at hafwa nägon plan a bane,<br />
som kunnat blifwa wädelig för Llil2t)et^B<br />
Person och Magt, hölls därföre Peter snarare<br />
sisom en Stats-fänge än en Thronföljare, och<br />
bodde iPetersburg pä sjelfwa Slottet. När<br />
Hofwet tvistades pä peterhof, tilläts dock<br />
?eter tilbringa tiden pä Granienbaum, hwarest<br />
hem öfwadestg i Krigswäsendet, som tycktes<br />
utgöra hans gladaste tidsfördrif. Där<br />
uprättade han en liten Corps, som til enbörjan<br />
endast bestod af hans Betjäning, men<br />
blef sedan tilökt af en Tropp Soldater, dem<br />
Kejsarinnan lät utgallra frän flera Regimenter<br />
och förläggatilststnämde Lust-Slott. Den<br />
unge
Revolutionen 1762.<br />
174<br />
unge Prinsen fann mycket nöje at efter Krigskonstens<br />
reglor indela ochlilöfwadenna Corps,<br />
samt anlade tillika en liten Skants i Trägärden,<br />
hwarigcnom han inhämtade grunderna af nya<br />
FortificationS-sättct. Därefter lät han jämte<br />
Slottet bygga en störreFästning, utihwilken en<br />
Tegelbyggnad upsattes sör hans egen Person<br />
samt Baraqucr för i^oo Man. Där iakttogos<br />
alla Krigs-författningar, pä samma sätt<br />
som i en ordentelig med Garnison försedd<br />
Fästning. Tropparne buro Tyst Uniforme och<br />
öfwades uti preusista Tactikcn. Där tilbragte<br />
ock Prinsen sina gladaste stunder, med Orders<br />
utfärdande, samt drickande och rökande<br />
i sina Officerares sällskap, och man wil försäkra,<br />
det nägon gäng mättlighetens reglor<br />
blifwit mindre jaktagne. Wid sidane tilfällen<br />
undsöllo honom ftere oförsigtige utlätelser.<br />
Han beklagade sig, det han blifwit kallad til<br />
Rytzland, at där hällas sisom en Statsfängc.<br />
Han yttrade sig ofta hugad at ätergä<br />
til Holsten, och lät oförmärkt första, det hela<br />
hans förhoppning war grundad pä Klissbetkß<br />
död. Sädant alt berättades för Kejsarinnan,<br />
som med aren blef alt mera misttänksam.<br />
Man misttydde och tilökade Peterß<br />
ord pä et si obehagligt sitt, at Kejsarinnan<br />
wärkeligcn stall ärnat afhända honom Thronföljden,<br />
förklara hans Son p^l tilEfterträdare<br />
och Peteiß Gemäl (^2tli2lin2 til Regcntinna<br />
under p2ulz minder-ärighet. Cantzleren<br />
Le-
Revolutionen 1762. 175<br />
Lellucbel misttänktcs at haswa tilstyrkt detta<br />
steg, samt förcstäldt I^lilczdetb, det Peter <strong>genom</strong><br />
stt upförande, gjordt sig owärdig til<br />
Kronan, emedan han wisade et ständigt för-<br />
akt för Rysta Adelen, lämnade sit hela förtroende<br />
ät främlingar och ofta ädagalade otacksamhet<br />
emot Kejsarinnans egen Person.<br />
Emcdlertid widtog icke Klilabetli denna Författning,<br />
och LeNucKef föll i onäd. Sädan<br />
war ställningen när KlilaKetl, afted den 25<br />
December 1761. Peter upsteg pä Thronen.<br />
Han sitte straxt de förnämste Statsfängar i<br />
frihet, hwilke, under K!il
176 Revolutionen 1762.<br />
kött förut därstädes inbrutit <strong>genom</strong> Rysta<br />
Troppars understöd, petei-8 ögnamärke war<br />
anspräk pä<br />
at si mycket kraftigare yrka sit<br />
Slesvig och inleda sit Rike i et nytt Krig<br />
mcd Dannemark. Han beordrade därföre<br />
en Armee til Holsten, som under dest egit<br />
anförande stulle därstädes öpna Krigs-<br />
Thcatrcn.<br />
Innom Riket företogoS ätstillige förändringar,i<br />
sjelfwa wärket nyttige, fast de icke<br />
mcd tildörlig warsamhet wärkstäldes. Kejsaren<br />
afstaffade den hemliga Stats-Inquisitionen,<br />
som, iftän<br />
haft myndighet at pä den ringaste anledning<br />
häckta misttänkta personer, och med de histeligaste<br />
plägo-redstap utprästa bekännelser af<br />
dem, som förmentes förehafwanägotemot Staten.<br />
För denna histeliga Domstol släpades<br />
den anklagade, endast angifwaren sagt: BlOvo<br />
Iclelo. (Jag försäkrar, at sa är). Widare<br />
stal äskades icke. Peter inskränkte flera<br />
förtryckande och tyranniska rättigheter, dem<br />
enssildte personer stg tilwällat; lät författa et<br />
utkast til mistdruks afböjande wid Rättegängarnc;<br />
frikalladc Adelen frän den owilkorliga<br />
plikten at tjäna i fält, och tilstadde Rysta<br />
Adelsmän, at, utan särstildt tilständ, besöka<br />
främmande Länder. Man började redan fatta<br />
et stort begrep om den unge Kejsarens skicklighet.<br />
Men nägra päföljande författningar,<br />
som dels pröfwades wara af föga wigt, dels,<br />
ehuru<br />
5
Revolutionen 1762. 177<br />
ehuru pä sit sitt gagnelige, dock woro mindre<br />
försigtigt anlagde och wärfstälde, swarade<br />
icke til fullo emot det förmänliga hopp man<br />
sig gjordt om denna nya Regeringen.<br />
Prästerskapets mitznöje upwäcktes däraf,<br />
at Peter indrog Kloster-Godsen och tillade deras<br />
Innehafware aldeles otilräckliga inkomster.<br />
En författning, som ogillade alla Kloster-löften<br />
af Personer, hwilka icke sylt 30<br />
ör, war äfwen misthagelig för Ständet. Ännu<br />
större owilja uptändes, dä et stort antal<br />
Helgone-malningar, pä Kejsarens befallning,<br />
borttogos utur Rysta Kyrkorne. Ärke-Bistopen<br />
i tTlovogrod, fom wägrade bifalla desta<br />
nyheter, blef afsatt och förwiftd. Detta<br />
sieg nödgades dock Kejsaren ätcrkalla. Kejsaren,<br />
som war upfödd uti 2_.uthersta Läran,<br />
och blott af Politiska grunder antagit den<br />
Grekiska, fann stg nu mera icke i bchof at<br />
ssrymta, utan yttrade sig ofta nog sörakteligt<br />
om wista Kyrko-bruk, dem likwäl fördom och<br />
upfostran helgat bland hans Undersitare. Han<br />
lät bygga et lutherskt Capell iOranienbaum,<br />
war närwarande wid dest inwigmng<br />
och utdelade mcd egen handPsilmböckerne ät<br />
sina Soldater. Man hade icke illa uttydt denna<br />
lilla omständighet, därest icke Kejsaren warit<br />
fränwarande, dä den Rysta Kyrkan där-<br />
städes kort därpä inwigdes.<br />
Han ädrog sig Armeens mistnöje <strong>genom</strong><br />
det företräde han tillade sit Holstensta Gar-<br />
M<br />
de,
Revolutionen 1762.<br />
178<br />
de, <strong>genom</strong> införandet af<br />
preusista Tactiken<br />
och de nya Uniformer, som förestrefwos tvista<br />
Regementer. Isynnerhet mitzhagade det Rysta<br />
Gardet, som ständigt legatiPetersburg,<br />
at twänne Regementer däraf försändeStilHolsten<br />
emot Dannemark.<br />
Adelen sann sig förolämpad af det förtroende<br />
Kejsaren tycktes hysa för Utlänningar<br />
framför de infödde , och man trodde sig finna<br />
et kraftigt bewis därpä, när han uphöjde sin<br />
Fars Cousin, Prins (3eorZ k_.u^vic af Holsten,<br />
til Gcneralistimus för Rysta Armeen.<br />
Hela Rikets owilja upwäcktes <strong>genom</strong> den oförsigtighet,<br />
hwarmed han yttrade sit förakt<br />
för dest Religion och plägscoer. Kejsarens<br />
nya Krig och nästan afgudista tilgifwenhet för<br />
Konungen af preutzen, ökade äfwen det allmänna<br />
mistnöjet. Redan iKlil2betkB lifstid,<br />
stall Peter, för en wist främmaiide Minister,<br />
yttrat, det han, si framt han icke blifwit kallad<br />
frän Holsten , stulle iKriget anfört et<br />
preutzistt Regemente, samt at han räknat<br />
detta för wida större äro, än at wara Stor-<br />
Förste i Rystland. Sedan han tilträdt Regeringen,<br />
stall hon ofta och offenteligen kallat<br />
Konungen af preutzen stn Herre (lon<br />
k^2itre). För en af stna Gunstlingar siges<br />
han en gäng haft den utlätelsen:I weten,<br />
at jag warit min Herre en trogen tjänare,<br />
samt at jaggifwit honom del af alla<br />
Cabinets-hemligheterna;ochdä denne studsade<br />
wi>
Revolutionen 1762. 179<br />
wid Kejsarens öpenhjertighet, fortfor Kejsaren:<br />
Hwad? aren rädd? Gumman är<br />
ej mera til. Hon tan nu icke sticka iöder<br />
til Siberien. Peter bar ständigt preutzist<br />
Uniform, och ädaga lade en särdeles förnöjelse<br />
af den ihans tanka smickrande hedren ,<br />
at sisom Officerare sta irreclrick» tjänst. Dä<br />
han sände stn Minister til Berlin, atafsluta<br />
förbundet med sistnämde Konung, gas han<br />
Ministren en hemlig föreskrift at utwerka, det<br />
ingen stulle blifwa inom preusista Armeen<br />
befordrad framför honom. När han frän<br />
rreclricl, undfick sin General-Lieutenants Fullmagt,<br />
iklädde han straxt sin nya Uniform,<br />
lät CanonerneiOranienbaum gifwaenGeneral-silva<br />
och gaf en högtideligMaltid. Under<br />
sin korta Regering förde Peter en oafbruten<br />
striftwärling med Konungen afpreutzen,<br />
och erhöll af honom de hälsosammaste rad.<br />
Denna uplyste Rcgent afstyrkte Kriget med<br />
Dannemark, och dä Peter fants obeweklig i<br />
denna föresats, rädde Konungen honom at lata<br />
kröna sig med manliga Ceremonier, innan<br />
Krigsläget företogs, samt at i sit sällskap taga<br />
de främmande Magters Ministrar och de<br />
misttänktare Rysta Adelsmän. Konungen<br />
afstyrkte äfwen Klostergodsens indragande och<br />
de förestagne ändringariPrästerskapets Drägt,<br />
samt erindrade därjämte Kejsaren om den aktning<br />
han war skyldig sin Gemäl. Han besatte<br />
äfwen sin Minister iPetersburg, at<br />
M 2up-
180<br />
Revolutionen 1762.<br />
upmärkftmt wisi Kejsarinnan all wördnad.<br />
Deste wälgrundade rad stola dock icke blifwit<br />
til fullo i akttagne. Twärtom fullföljde den<br />
unge Kejsaren sina planer med en styndsamhet<br />
och owarsimhet, som gaf anledning til et<br />
motparti, hwilket med dubbel lätthet beredde<br />
hans fall. Isynnerhet päbördar man Kejsaren<br />
den oförsigtighetcn, at icke med tilbörlig<br />
jämnhet hafwa bemött sin Gemäl. Under<br />
Tljl3l)etl,B tid hade Kejsarinnan anwändt sina<br />
lediga stunder til läsning af de Skrifter, som<br />
föreställa Regerande Personers pligter, och<br />
redan sisom Stor-Förstinna, pä et ädelt sitt,<br />
upodlat sina naturs-gäfwor. Mcd sit intagande<br />
upförande hade hon förwärfwatsigden<br />
annars mitztänksamme Klil2detl,B förtroende<br />
och agtning. Kejsaren sjelf underlät icke at<br />
wid flera tilfällen erkänna sin Gemåls snille<br />
och egenskaper, utan rädfrägade henne esomoftast<br />
wid förefallande händelser. Kejsarin-<br />
nan war därjämte en ädelstnnad Medlarinna<br />
wid den ojämnhet, som icke sällan yppades<br />
emellan hennes Gemäl och Llilsbetli. Äfwen<br />
efter anträdet ti! Regeringen betygade Kejsaren<br />
flera prof af den agtning han bar för0-<br />
,1,21in28 snille och hjerta, ehuru man föregifwcr,<br />
det han för hennes Person syntes hysa<br />
en kallsinnighet, som slagit djupa rötter. Men<br />
man trodde stg finna äfwen i den delen et<br />
stags oförstgtighet uti Kejsarens upförande.<br />
Wid öpM Cour lät han stn Gemäl ikläda<br />
den
Revolutionen 1762. 181<br />
den Kejsrliga Värdighetens prydnader, och<br />
sörestälde henne, i egenskap af öfwerste, stt<br />
Regementes Officerare. Wid den högtidlighet,<br />
hwarmed Wattnet ärligen »välsignas, plägade<br />
Rysta Monarcherne wisa sig uti allMajestätisk<br />
pragt. Peter däremot lämnade dennalysande<br />
Ära ät sin Gemäl, stod sjelf pä wakt<br />
sisom Ofwerste och hälsade med Handpiken.<br />
Äfwen deste smä omständigheter läggas Kejsaren<br />
til last, och man föregifwer det Kejsarinnan,<br />
wid desta tilfälligheter, gas stna Undersitare<br />
anledning at uptäcka dest öfwerlägse<br />
skicklighet at bekläda Thronen. Man berättar,<br />
at Kejsaren för öfrigt icke bewiside stn<br />
Gemäl all tilbörlig aktning,i synnerhet Fall<br />
wid en Högtidelighet, dkn Kejsaren gaf til<br />
Konungens af preutzen ära, Kejsarinnan<br />
blifwit si ömt och offenteligen sirad, at hon<br />
med tärar lämnat bordet. En uppenbar brytning<br />
syntes wara oundwikclig, än mer, dä<br />
et ryckte spriddes, det Kejsaren ftere resor förklarat<br />
stg stnnad at inspärra bäde stn Gemäl<br />
och Stor-Försten, at utestänga denna ststnamde<br />
frän Thron-följden, samt gä i nytt Gifte<br />
med en Grefwinna KlilgKetK Worolnon. Ifrän<br />
et si bestaffadt beslut härleddes nödwändigheten<br />
at afböja et steg, som troddes wara<br />
pä spitsen at wärkställas.<br />
Pä Kejsarens befallning upfördes med<br />
mycken styndsamheten Tegelbyggnad iSchlusselburgs<br />
Fästning, där Statsfängar manligt<br />
M 3 sör-
182 Revolutionen 1762.<br />
förwarades. Man lät icke otydeligcn utsprida,<br />
at deste anstalter stodo i förbindelse med<br />
Kejsarens föregifne beslut. Et sammanträde<br />
hölls as Kejsarinnans medhällare, som furmos<br />
nog fä. De förnämste ibland dem woroFurstinnan<br />
UZlclckgn, Furst WolKcmlKi, Gref<br />
?2nin, Stor-Förstens Gouverneur och Gref<br />
KZlumowsKi ttetmgn, för Costakerne. Wid<br />
första rädplägningen beslöts, at förklaraStor-<br />
Försten för Kejsare och Otk2rma för Regentinna<br />
under hans minder-ärighet, och man<br />
hade blott nägra dagar för hwälfningen stadnatidet<br />
bestut, at uphöja c2tl,2rin2 sjelf pä<br />
Thronen. Emedlertid fants rädeligt at upsijuta<br />
utförandet däraf til dest Peter begifwit<br />
sig til Holsten. Peterß wänner kommo snart<br />
under wäder af denna plan, och tilstyrktehonom<br />
at undersöka sanningen af et sidantryckte.<br />
Men Kejsaren kunde ej förmas at sitta<br />
tro til desta berättelser. Han sant sig förolämpad<br />
af minsta erinran i denna del. Dä<br />
en af hans närmaste förtrogna en gäng inlämnade<br />
et ffrifteligt Memoire, hwaruti flere<br />
personer woronämde sisom deltagare afsammangaddningen,<br />
sadePeter.- Hwad? Rommernu<br />
den gamla sagan äter? Tagen tilbaka t3hert<br />
papper och oroen mig aldrig mera<br />
med sådant ogrundat snack. Samma morgon,<br />
dä hwälfningen föregick, hade en afps.<br />
tsre tilgifne Officerare, klockan 2 hufwudstupa<br />
skyndat til Oranienbaum och straxt begärt
Revolutionen 1762. 183<br />
gärt företräde i en högst wigtig angelägenhet.<br />
Sädant erhölls med swärighet, och dä Officeraren<br />
anförde ftera omständigheter, som tilkänna<br />
gäfwo, det upresningen war pä punkten<br />
at utbrista, bcfallte Peter honom gä i<br />
arrcst, emedan han pä si obehörig tid dristade<br />
falla beswärlig. Justi det ögneblickel war<br />
dock hwälfningcns wärkställightt bcstutad, och<br />
pästyndades af följandebi-omständigheter. En<br />
Officerare af d2tk3rin2B parti hadeblifwit sitt<br />
i fängelse. Man fruktade, at sidant war en<br />
följd af nägon uptäckt om dest medwctandc,<br />
ehuru denne befallning hade nägon af samme<br />
Officerares förseelse i tjänsten til grund. Emcdlertid<br />
blef upstofwct hwar timma wädeligare,<br />
och man höll aldeles oundgängeligt at<br />
bringa planen til fullbordan innan Peterß af-<br />
resi. Otl,2rin2, som dä uppehöll stgipeterhof,<br />
bewakad af Peterß päliteligaste wänner,<br />
studsade et ögnablick wid bestulet, at sä<br />
skyndsamt wärkställa hwälfningen. Men dest<br />
tilhängare sände tidigt den 27 Junii en öpen<br />
Wagn tilpeterhof, at afhämta Kejsarinnan,<br />
med yttersta försäkran, at en minutS förlust<br />
stulle göra utgängen olycklig. Kejsarinnan<br />
lämnade hemligen sit rum kl. 3 om morgonen,<br />
gick ensam <strong>genom</strong> Trägärden til stället, där<br />
Wagnen afbidade henne, och begaf sig i hast<br />
til Petersburg. Emedlertid war öfwerenskommit,<br />
at Gref p2nin stulle sörja förStor-<br />
Förstens sikerhet, Gref Ollon qwarblifwa i<br />
M 4 Sta-
184<br />
Revolutionen 1762.<br />
Staden och öfwertala Gardet, samt Kalumow.<br />
lki hälla sit Regemente färdigt at emottaga<br />
Kejsarinnan, hwilken dock ankom til Ismailowstista<br />
Gardet sä tidigt, at denne ej hunnit<br />
infinna sig. Kejsarinnan stickade straxt<br />
bud efter tt2lumowski och kallade emedlertid<br />
för sig de Officerare och Soldater, som woro<br />
närwarande. Dc öfrige ankommo efter hand<br />
si, som de i hast blifwit upwäckte af sömnen,<br />
at mänga woro knapt halskladde. Kejsarinnan<br />
sörestälde dem Petelß upförande, hans<br />
förakt för Rysta Nationen och dest scdwänjor<br />
samt hans förtroende för utländningar.<br />
Hon afmuladc den fara, hwaruti hennesPerson,<br />
hennes Son och den förnämsta Rysta<br />
Adelen swäfwade. Hon utbredde stg at wi-<br />
sa möjcligheten af Religionens och Regeringssättets<br />
kullkastande, samt upmanade hwar och<br />
en, som önskade rädda Fäderneslandet, hennes<br />
Person och Son, at understödja henne<br />
med sit blständ. Hennes Tal, som afdröts<br />
af suckar och tårar, war kort och rörande.<br />
De ftäste Soldatcrne yttrade med rop stt bifall.<br />
Nagre Officerare syntes tweka, hwilka<br />
dock, wid Nalumow^iz ankomst, upmuntradcs<br />
och lofwade upoffra iif och blod i (^l2-<br />
--sinZß tjänst. Därpä ingick Kejsarinnan uti<br />
sr. .VlZliX af Casin Kyrka, och ftere Troppar<br />
af Gardet och Adelen stötte til, at öka<br />
hennes medhällare. Gudstjänsten förrättades<br />
ftf Biskopen af NovoZrocl, och Kejsarinnan<br />
oftade
Revolutionen 1762. 185<br />
aftade den manliga Eden, at heligt behälla<br />
Rysarnas Religion och rättigheter, hwarpcl<br />
Adelen och folket hoptals sworo henne trooch<br />
huldhet. Därefter begaf stg Kejsarinnan<br />
til Rädet, som äfwcnledes hyllade sin nya<br />
Monarchinna. Et ryckte, som spriddes, at<br />
?eter, wid et olyckligt fall af sin häst, omkommit,<br />
bidrog äfwen til hwälfningens framgäng.<br />
Kejsarinnans parti tilwäxte stundcligen.<br />
Twänne Gardes-Regementcr, beordrade<br />
til pomern, hade nyst aftägat, men blefwo<br />
strart återkallade, och sisom de woro mistnöjde<br />
mcd stna Ordres, sworo de med glädje Kej,<br />
sarinnan trohet. Emedlertid utfärdades följande<br />
Manifest.<br />
"^2t1,251N2, med Guds Näde, Kejsarinna<br />
och Sjelfherstarinna af alla Rytzar,<br />
kungör alla sina trogna Undersitare m. m. "<br />
"<br />
Alle redeligc Rytzlands Inwänare haf-<br />
"wa tydeligen sedt den fara, för hwilken hc-<br />
"la Rysta Riket warit blottstäldt. Först<br />
"har grundwalen " för war renläriga Grekista<br />
Religion blifwit stakad och dest hafder<br />
" lupit fara af en fullkomlig undergäng, si<br />
"at man hade skäl at frukta, det en Rcli-<br />
"gion, som ifrän ve äldsta tider waritihelgd<br />
"uti Rystland, stulle hel och hällen föran-<br />
" dras samt en ny Lära införas. För det<br />
"andra: Den ära Rystland förwärfwat med<br />
"si mycken blod, och <strong>genom</strong> wära segersim^<br />
"me W^rcn blifwit förd M den största höjd,<br />
M 5 har
Revolutionen 1762.<br />
186<br />
"<br />
har blifwit förtrampad <strong>genom</strong> den sist stut-<br />
"ne friden mcd dest störste fiende. Och slu-<br />
"teligen, wäre inhemste författningar, som<br />
"äro grunden til Landets wälfärd, hafwa<br />
" blifwit helt och hällit öfwerända kastade. —<br />
"Af desta skäl, bewcktc af den öfwerhängan-<br />
"de wäda, mcd hwilken wäre trogne Undcr-<br />
"sitare hotades, samt til följe af deras re-<br />
"deliga och uttryckeliga ästundcm i denna del,<br />
"hafwe Wi, iförtröstan pä den Alsmägtige<br />
" "och hans Gudomliga Rättwisi, upstigit pä<br />
" Rysta Kejserlige Thronen, samt emottagit<br />
en högtidelig Trohets-Ed af alla wära trog-<br />
"na Undersitarc. Petersburg den 23 lu-<br />
"nii G. St. 1762."<br />
Alla Kejsarens medhällare sattesisäkert<br />
förwar, äfwen hans st nära Slägtinge,Prins<br />
Revolutionen 1762. 187<br />
de pä en gra Häst,ispetsen för12,000 man,<br />
ätföljd af FurstinnanI)2sobk2>v, l^lumowlki<br />
och ftera sina förnämsta tilhängare. Enhalf<br />
mil frän Petersburg mötteKejsarinnan Vice-<br />
Cantzleren (32litxin med bref frän Kejsaren;<br />
men han blef snart öfwertalad at hylla Kejsarinnan<br />
och afgaf sin Trohets-Ed. UtiByn<br />
Crasnoe-Capac, 1 mil frän Hufwudstaden,<br />
infant sig Första Ministern Gref Wo«<br />
ron?.ow. Jag kommer, sade han, frän Kejsaren,<br />
min Herre, at inhämta Eders Maj:tS<br />
pästäenden. Man underrättade honom, at<br />
Kejsarinnan antagit Regeringen, och tilstyrkte<br />
honom at aflägga Huldhets-Eden,- men han<br />
lämnade häldre sin wärja och fördes fangen<br />
til Petersburg.<br />
Uti Crasnoe-Capac war en enda usel<br />
koja, uti hwilken Kejsarinnan tog nattqwarter,<br />
sönderref och upbrände en stor myckenhet<br />
Bref och kastade stg i kläderna pä en Säng.<br />
Efter halfannan timmas sömn, fortsattes resan<br />
i sjelfwa dag-gryningen. Wid Sergii<br />
Kloster rastades och Tropparne lägrade sig<br />
rundt omkring. Klockan 8 ankom Generalen<br />
llm2ilo>v fränKejsaren, hwilkens ställning blef<br />
alt mer och mer wädelig.<br />
Under det hwälfningen utfördesiPetersburg,<br />
hade Kejsaren, insöfd j säkerhet, tilbragt<br />
sin tid. Aftonen före den märkwärdige<br />
dagen, hade Peter, efter manligheten, gifwit<br />
sina Officerare en munter soupee utiFästningen
188<br />
Revolutionen 1762.<br />
gen. Följande morgonen hade han klädt stg<br />
i stn preutzista Uniforme och emot middagen<br />
begiswit sig pä wägen til peterhof, at fira<br />
petri och l'2uli Dag. Han wäntade där finna<br />
Kejsarinnan för sig til middags-maltiden,<br />
och man föreglfwer, at denne dagen war utsedd<br />
til hennes arrestering. Han hade i stt<br />
sällskap Kli^bet!, Woron^ow, lvlunnicll och<br />
ftere af sina förtrogna. Snart mötte honom<br />
en Officerare af hans parti, som funnit utwäg<br />
at smyga sig utur Petersburg. Han begärade<br />
strart fä tala med Kejsaren särstildt. Men<br />
keter befalte Kutsten köra, och sade smäleende:<br />
Hwad! har ni si brädt? Wänd om och<br />
följ til peterhof, där blir nog tid at tala<br />
med mig. Officeraren förmädde likwälPeter<br />
at afhöra stg, och ehuru han anförde alla<br />
omständigheter, höll.dock den olycklige Kejsaren<br />
dem för otroliga. Men, dä ingen anledning<br />
mera war öfrig at twifta pä wärkligheten<br />
af Officerarens berättelse, föll Peter uti<br />
en äfwen si stor bestörtning och rädlöshet.<br />
Sedan han nägot hämtat stg frän sin första<br />
förwirring, sande han en Adjutant til Oranienbaum,<br />
med befallning til Garnisonen at<br />
siraxt komma til peterhof. Wid ankomsten<br />
til simma Slott, fann han Kejsarinnan fränwarande,<br />
utan at nägon kunde underrättahonom<br />
om hennes företagande. K4unnicn rädde<br />
honom a t strart ställa sig i spetsen för sina<br />
Holstcnsta Tropppar och gä til Petersburg.<br />
Jag
Revolutionen 1762. 189<br />
Jag wil ga framför Eder, sade denne ättatio<br />
arigc Krigshjclten, och ingen stall städa Eder<br />
Majestäts kropp, utan at <strong>genom</strong>stinga mig.<br />
Detta rad blef dock icke söljdt, ehuru det war<br />
ärofullt, samt kan hända medfört sin wärkan,<br />
ty, fastän Holstensta Tropparne fnapt bestodo<br />
af 1000 man, sä woro dc dock Peter högst<br />
tilgifne, och l^unnicK war ensam si god som<br />
et helt Regemente. Iden förwirring, som<br />
war a färde, togoS nya bestut hwart ögnablick,<br />
men inga wärkstäldcs. Peterß sinne blef<br />
än mera uprördt af deras upförande, hwilke<br />
dels woroi hans sällskap, dels träffades wid<br />
peterhof. Fruntimrens grät, rop och ömkeliga<br />
ätbörder bragte honom i en fullkomlig<br />
willrädighet. Nägre Kejsarinnans hemlige<br />
wänner wid peterhof, sörestäldehonom, under<br />
sten af medlidande, alt kraftigt motständ<br />
sisom högst wädeligt och fruktlöst. Hela dagen<br />
tilbragtes at upgifwa och förkasta rad i<br />
denna bedröfweliga ställning. Omsider inlopp<br />
den tidning, at Kejsarinnan war enhälligt hyllad<br />
och mästare af Hufwudstaden, samt i<br />
antagande med 10,000 man. Peter sände bud<br />
pä bud, med förstag om förlikning, men dä<br />
ingen äterkom, beslöt han taga stn flygt til<br />
Cronstadt. "Et steg, som kunnat hjelpa hans<br />
sak til nägon del, om det blifwit tidigare widtagit.<br />
Strart efter ankomsten til peterhof,<br />
hade han sindt General Bieverß jämte Furst<br />
e^tinlki til Cronstadt, och den sednare hade
Revolutionen 1762<br />
190<br />
de ätcrkommit med berättelse, at rycktet om<br />
hwälfningen icke hunnit t,l denna Stad, at<br />
General Bieverß gjorde anstalt förhans emottagande,<br />
at där wore säkerhet för hans person<br />
och inödfall trygg undftygt sjöledcs til<br />
Holsten. ?eter ätersände därföre sina Troppar<br />
til Oranienbaum, me.i upstöt sin egen<br />
resa til Cronstadt til midnatten. Til hanS<br />
siora bestörtning nekade dä stlldtwakten bäten<br />
at anlägga, under förebärande, at det war<br />
si sent; och ehuru man berättade Kejsaren<br />
wara om bord, fortfor dock makten at wägra,<br />
med hotelse at skjuta skarpt frän batteriet.<br />
Ordsaken til denna oförwäntade förändring<br />
war följande: General BieverS hade tagit<br />
befäl öfwer Cronstadt. Dä han märkte, at<br />
den utbrustna hwälfningen war där obekant,<br />
fant han orädcligt at yppa densamma, och<br />
säsom han hwart ögneblick wäntade Peterß ankomst,<br />
trodde han stg icke böraiförwägförsäkra<br />
stg om Garnisonens trohet. Emedlertid<br />
ankom Amiralenl^lilinfrän Petersburg.<br />
Kejsarinnans parti hade förgätit at i första<br />
brädstan taga Cronstadt i förwar, och bemalte<br />
Amiral sändes endast at försöka, om<br />
det ej redan wore för sent. Amiralen blefemottagen<br />
utan swärighet, och si snart han utforskat<br />
ställningen, lät han arrestera General<br />
Bievelß, underrättade Garnisonen om dennyst<br />
timade Regementsförändringen, lät utdela en<br />
myc?
Revolutionen 1762 191<br />
myckenhet Bränwin bland Sjöfolket och emottog<br />
Trohets-Ed för Kejsarinnans räkning.<br />
Endaste utwägen, som äterstod för den<br />
olycklige Kejsaren, war at öfwer wiken gä til<br />
Finland, hwarifrän han sedan kunnat komma<br />
til stna Arftänder; men sisom han smickrade<br />
stg med hopp om förlikning med Kejsarinnan,<br />
och därjämte omgafs af de närwarande<br />
Fruntimrens rop och böner, äterwände<br />
han til (vranienbaum, dit han anlände omkring<br />
kl. 4 följande morgon. Han ingick ensami<br />
det hus han bygdt uti Fästningen, och<br />
lämnade Klunniel, med de öfrige uti Slottet.<br />
Klockan wid patz 10 wisade han sig äter med<br />
mera sinnes-lugn. Holstensta Gardet stäckade<br />
sig omkring honom, yttrade dc warmaste<br />
betyg af sin tilgifwenhet, kyste hans händer,<br />
knäföllo, fälde tärar af ömhet och besworo<br />
honom pä det mast förbindande sitt, at söra<br />
dem emot Kejsarinnan, försäkrade sig wara<br />
redo at upoffra lif och blod, m. m. Wid<br />
denna rörande syn tycktes Peter, för et ögneblick,<br />
repa mod, och ropade: wälan! lätom<br />
otz ga pa. Men Fruntimrens lärar och<br />
hans egen willrädighet gjorde straxt detta bestut<br />
til intet.<br />
Bittida om morgonen hade han affärdat<br />
General-Major Ilm2ilow emot Kejsarinnan,<br />
med anbud at afsäga Kronan, emot tilständ<br />
at ätergä tilsina Arftänder med LliKbetK Wo.<br />
lon2ow och nägra Gunstlingar. Ilmailov,<br />
träs-
192 Revolutionen 1762.<br />
träffade Kejsarinnan wid Klostret S. Scrgius,<br />
sisom berättadt är, och fick straxt företräde.<br />
Det pröfwades nyttigt, at kunna,<br />
utan blods-utgjutelse, bcmägtiga sig Kejsarens<br />
person. Kejsarinnan swarade ganska sagtmodigt,<br />
at alt motständ wore ursinnigt, sedan<br />
Regeringen; an-<br />
hon war i full besittning af<br />
tydde därföre Peter at infinna sig i peterhof,<br />
hwarest afstgnin.gs-wilkoren stulle afgöras.<br />
lsm2ilow, som sig huru ställningen förklarat<br />
sig a Kejsarinnans sida, tilstyrkte där,<br />
före Peter at underkasta sig Kejsarinnans pästäende,<br />
til undwikandc af et blodbad, som<br />
ändock icke stulle afboja olyckan. Til följe<br />
däraf sitte sig Peter,<br />
IlmZilQvv och<br />
(3
Revolutionen 1762. 193<br />
" "ka, om de längre sätt fortfara, stulle kastat<br />
Riket öfwer ända och störtat<br />
mig i en<br />
"ewig olycka. Dä jag nu alfwarligen öf-<br />
"werlagt desta omständigheter, förklarar jag<br />
"härmedelst friwilligt, och utan twäng, samt<br />
" "pä det högtideligaste sitt för Rysta Riket<br />
och hela Werlden, at jag för ewärdeliga<br />
"tider, afsiger mig Regeringen af bemalte<br />
" "Rike, utan at widare eftersträfwa Riks-<br />
" Styrelsen, antingen såsom Enwälds-Monark<br />
eller under nägot annat Regerings-sitt.<br />
"Jagbetygar äfwen, det jag aldrig stall fö-<br />
"rctaga nägot steg, at äter bemägtlga mig<br />
"Regeringen. Til yttermera witzo bekräftar<br />
"jag inför Gud och hela Werlden, denna<br />
" "med egen hand författade och underteknade<br />
Afsigelse-<br />
Skrift mcd listig Ed.<br />
PLI-KK.<br />
"Den 29 Junis G. St. 1762.<br />
Därefter fördes han fangen til Slottet<br />
Robscha, nägot mer än tre mil frän peterhof,<br />
och Kejsarinnan äterreste i detsamma til<br />
Petersburg. Hon höll där et triumpherande<br />
intag til häst, under otaliga fröjde-rop.<br />
Gatorne woro upfylde af folk, upstäldt pH<br />
bägge stdor^ som fyste hennes hand, den hon<br />
under framtaget uträckte. Framför Slottet<br />
war et stort antal af Prästerstapet simladt,<br />
och, under förbifarten, lutade stg Kejsarinnan<br />
at kysta de förnämstes kinder, under det de<br />
tyste hennes hand, enligt Landets sed.<br />
N Men
194<br />
Revolutionen 1762.<br />
Men älstillige ängrade stg snart, at haf,<br />
wa öfwergifwit stn Kejsare. Pöblen i synnerhet,<br />
som är snarare at inga i hwälfningar,<br />
förgät Peters fel och fäste sig endast wid hans<br />
olycka. Redan under marchen til peterhof,<br />
hade ätssjllige Soldater yttrat häftigt mistnöje<br />
däröfwer, at man förde dem emot stn Monark,<br />
och det har sedermera blifwit updagat,<br />
at om Peter, wid första tidningen om denna<br />
hwälfning, personligen infunnit stg, si hade<br />
en stor del af Tropparna öfwergätt pä hans<br />
sida. Rörelsen war sedermera si betydelig,<br />
kan hända äfwen hemligt underhällen af pc»<br />
terB wänner, at ny hwälfning hwart ögnablick<br />
»väntades, dä Petersdöd, d. 6 Julii, pä sjunde<br />
dygnet efter hans fängslande, äterstälde lugnet<br />
och förekom et inbördesKriguti Rytzland.<br />
Hans kropp fördestil Kloster,<br />
där folket, efter manligheten, tillätskysta<br />
hans hand, och begrofs sedan därstädes, utan<br />
minneswärd eller pästrift.<br />
Peters tilhängare blefwo alla bemöttemed<br />
näd och försköning. Det berättas at Kejsarinnan<br />
mycket mildt frägat lUunnicK pä hwad<br />
grund han sä nitiskt deltagit i de mätt som<br />
togos emot hennes uphöjelse, hwarpä Klunnicl,<br />
gansta oförfäradt swarat: "Jag war den ti-<br />
"den, <strong>genom</strong> de starkaste band af pligt och<br />
"tacksamhet, förbunden at göra alt det, som<br />
"stod i min magt, för min fordna Herre.<br />
" Eder Majestät är nu min Monarkinna och<br />
stall
Revolutionen 1762. 195<br />
"stall finna simma trohet." Kejsarinnan<br />
tryggade sig ock til denna försäkran, och hade<br />
aldrig anledning at klaga, det honmisträknat<br />
sig pä detta förtroende. Efter hand blefwo<br />
alla fängarne frigifne. Sjelfwa Grcfwinnan<br />
Worotnow sittes i frihet och bibehölls wid<br />
besittningen af de fördelar henne tilfallit <strong>genom</strong><br />
Peters frikostighet. Hon gifte stg, efter<br />
erhällit tilständ af Kejsarinnan, med en enstildt<br />
Person och lefde i Petersburg 1778.<br />
6ouclovvits, sim mycket bidragit til Peters<br />
hatsthet emot stn Gemäl, afgick til stn födelseort.<br />
De af Holstensta Gardet, som friwilligt<br />
togo tjänst, blefwo emottagne; de öfrige<br />
lämnades frihet at ätertäga til Holsten. psters<br />
Farbror, Prins 6eorZ, hölls sängen i<br />
dest egit hus underoroligheterna; mensi snart<br />
alt blef äterstäldt til lugn, förordnades han<br />
til Fältmarskalk och Administratör af Holsten,<br />
under Stor-FörstenS minder-ärighct.<br />
Kejsarinnan war 34 är gammal dä hon<br />
upstcg pä Rysta Thronen.<br />
Sjunde Capitlet.<br />
196<br />
IW2N.<br />
siers, d!2tll2lin2§, Dotters-Son lv,2n förStcr-<br />
Förste. Rcgentinnan dest Moder, känd und'r<br />
namn af >^nn2, war föddPrinsesta iftän<br />
M^klenburg- Schwerin, och förmäld mcd<br />
_^nton l^lric, Prins afBrunsrvig, afhwilket<br />
ägtenstap lw2n föddes d. 4 Augusti 1740.<br />
Samma är den 23 October, och siledes icke<br />
fulla tre mänader gammal, förklarades han<br />
för Kejsare efter Hnnas död, men blef den<br />
6 December 1741nedstörtad <strong>genom</strong> denhwälfning,<br />
som da uphöjde KlilZbetK pä Thronen.<br />
Soldatcrne, som blefwo sände at arrestera<br />
Iw3n, hade befallning at tyst smyga sig<br />
in uti Rummet och icke wäcka den späde Kej-<br />
saren i fall han sas. Säsom de funno honom<br />
sifwande jämte sin Amma, wäntade de<br />
minst en timma, innan hon waknade.Idetsamma<br />
han öpnade stna ögon, rusade de til<br />
at grira honom, emedan hwar och en willc<br />
ofhämta Prinsens Person. lw2n blef däraf<br />
strämd och började si bitterligcn gräta, at<br />
Amman nödgades hölja honom med et kläde,<br />
och blef si förd med honom i en städa til k><br />
lil2l)etwSlott. KliKdetl, kyste det oskyldiga<br />
Barnet, och medan hon hade deti sina armar,<br />
tågade et Compagnie Soldater förbi,<br />
ropande: 2»efwe N,/65e/b! Iw2n signade sig<br />
öl ropet, utsiräkte sin späda hand och bödtil<br />
at säga simma ord, småleende wid ljudet af<br />
detta rop. Stackars Barn, utbrast Klilabetl,<br />
du
IW2N. 197<br />
du sörstär ej at du bemödar dig tala emot<br />
dig sjelf.<br />
Iw2n med dest Föräldrar sittes först under<br />
fängsligt förwar i Riga, där de lllbragte<br />
et och et hälft är; därifrän fördes de tilDunamunde<br />
och omsider til Granienburg, där<br />
de suto minst 2 är under General Kork upsyn,<br />
som bemötte deste högeFängar med mycken<br />
menstlighet och ömhet. Man wet ej bwad<br />
är de bragtes til Rolmogori, hwarest Iwan«<br />
Moder _^nn 2afted i barnsäng är 1746. Lii»<br />
lcliinZ berättar, at, dä Föräldrarne fördestil<br />
sistnämde Ort, blef lxvan lämnad qwari
198<br />
w2N<br />
hwälfdt tak, sten-wäggar och tegel-golf, samt<br />
et glas-fönster, dock mcd galler, at utsigten<br />
hindrades. Husgcrädct bestod af en Skottsang,<br />
et Bord och nägra Stolar; där han<br />
satt inmurad i 8 är, utom nägra fästunder,<br />
dä honom tilläts hämta frist luft. Säsom<br />
w3n blef fängslad dä han blott war 2 är<br />
gammal, war hans begrep gansta swagt och<br />
han syntes stundom nägot rubbad til förständet,<br />
utan at wara aldeles fånig. Han lärdes<br />
hwarken läsa eller strifwa. Han talade<br />
Rysta, men förwarade et eller annat Tystt<br />
ord i minnet, dem han förmodeligen gansta<br />
späd inhämtat af stna föräldrar. Dä han<br />
talade mcd häftighet, märktes han ofta stamma.<br />
Han war icke aldeles okunnig om sin<br />
börd, wiste ock, at han en gäng warit Kejsare.<br />
Smickrade stg äfwen ständigt med hoppet,<br />
at äter en gäng upstigy pä Thronen, och<br />
plägade stundom hota dem med sin hämnd,<br />
hwilke upretade hans sinne. Af naturen war<br />
han gansta Cholerist och wildsinnad; föllstundom<br />
ända til raseri, särdeles dä honom tillätitS<br />
öfwerlosta sig. Nägon tid höllshan gansta<br />
wäl j mat och dryck, samt spisades pä<br />
Silfwer. Delta indrogs med tiden, dä han<br />
fants si benägen at mistbruka Miner, likwäl<br />
bestods honom 30 Riksdaler i mänaden til<br />
Tassel-penningar. Han förseddcs med rikliga<br />
ombyten af kläder, och det utgjorde hans enda<br />
tidsfsrdrif, at, ända til tiugu resor om dagen
IW2N. 199<br />
gen, ömsa dem. Man sig honom dä, med<br />
en barnslig fägnad, bestäda stg ftelf pä alla<br />
sidor. Han hade några, fast swaga begrep<br />
om Grekiska Bekännelsens Religions-sitser,<br />
och gjorde ofta stna Böner med mycken iswer.<br />
H.-n biktade en gäng om aret, och förmentestg<br />
oftahafwa uppenbarelser af Engelen (3Zl)slel.<br />
Han hade sig bekant at KlilsKetl, besitt den<br />
Toron honom tilhört, men hennes död och de<br />
päfölMde förändringar woro honom okände.<br />
Peter 111. infant sig pä Schlutzelburg i sällskap<br />
med Herrar I^rilKin, XVolKok och Kors.<br />
Han begärte se Iw3n, hwilket af wakthafwande<br />
Officeraren wägrades, til dest en af Sällstapet<br />
underrättade honom, at Kejsaren wore<br />
i egen Person närwarande. Peter drack en<br />
kopp Caffe i rummet, och gas sig i samtal<br />
med Iw2n, utan at uptäcka sig. Liilcliinz<br />
meddelar om denna händelse följandeberättelse,<br />
inhämtad af General Ko,f, och siledes<br />
pälitclig: "Iw2n fantS i et uselt rum, illa<br />
försedt med Husgeräd. HanS kläder woro<br />
rena och i godt ständ, men gansta grofwa.<br />
Han war mycket män om snygghet, särdeles<br />
i anseende til sit linne. Han tycktes wara fänig<br />
och talade oredigt. Ena stunden pästod<br />
han stg wara Kejsaren Iw2n, snart äter, at<br />
Kejsarens själ, den han sade redan wara död,<br />
flyttat i HanS kropp. Man frägade honom<br />
hwadan han wiste det han war Kejsare, och<br />
han swarade sig hafwa inhämtat det af sina<br />
N 4 För-
200<br />
W2N.<br />
Föräldrar och nägra Wakt-Soldatcr. Man<br />
tilsporde honom, om han erinrade sig sina<br />
Föräldrar, hwilket han bejakade, och klagade<br />
bitterligen öfwer KliKKetl,, som ständigt hällit<br />
dem och honom sjelf i en si ömkeligbelägenhet,<br />
med tilläggning, at han päminte stg<br />
jämte dem en tid hafwa warit under en Officerares<br />
wärd, hwilken är den enda menniffa,<br />
som bewisat dem nägon ömhet. General Kort<br />
frägadc dä, om han stulle kunna igenkänna<br />
denne Officerare. Nej swarade w-m; jag<br />
war dä et Barn, men jagglömmer icke hans<br />
namn. Han het Kors. Generalen blef mycket<br />
rörd af denna berättelse. Iw2n hade ock<br />
hört talas om Stor -Försten och dest Gemäl<br />
(Peter 111. och (^2tk3rin2),' —<br />
och sisom hanofta<br />
uprepade, det han ännu hoppades blifwa<br />
Kejsare, frägados huru han dä wille handla<br />
med dem. Jag stulle lata afrätta dem bägge,<br />
swarade Ivan. Peterryste wid dettaswar,<br />
men gas befallning, at et särstildt hus stulle<br />
byggas i Fästningen för denne olycklige fänge,<br />
och at han stulle hällas mera mcnstligt.<br />
Prints
IIV2N. 201<br />
warit sinnad lösgifwa W2N, och lätit til den<br />
ändan, <strong>genom</strong> en pälitelig person, undersöka,<br />
huru wida Printsen wärkeligen war rubbad<br />
til förständet. Men dä han förnummit at<br />
Iw2NB upförande icke war nägon förställning,<br />
utan en wärkan af dest förnufts oordning,<br />
ändrade han detta beslut. Denna person hade,<br />
under umgänget medlen, frägat, hwarifrän<br />
han fatt den inbillning, at han wore<br />
Kejsare. Genom en af mina Wakt-Soldattr,<br />
swarade In2n, hwilken en dag starkt betraktade<br />
mig och med hast brast i tärar, samt pä<br />
min tilfrägan om ors ken dänil, försäkrade,<br />
det bäde han och hela Nationen fordom swurit<br />
mig trohets-ed. Samma Soldat, fortfor<br />
Inan, underrättade mig äfwen om mitt afsit-.<br />
tjcmde och l^!il2bets,s uphöjelse.<br />
Peter lät kort därefter föraInZn tilRexholms<br />
Fästning i öpen bat. Under farten<br />
öfwer 2.adoga Sjön upwäxte en häftig storm,<br />
och lwZn tycktes blifwa mycket förfärad öfwer<br />
de smällande wägorna, men han hämtade<br />
stg snart och yttrade sedan icke den minsta<br />
fruktan, ehuru sjögängen omsider si tiltog,<br />
at bäten kantrade och han sjelf med största<br />
möda räddades. lät samma är i<br />
Augusti äterföra w2ntil dest förraswära fängelse<br />
i Schlutzelburg, och dä Wagnen, pä<br />
hwilken han fördes, gick sönder nära nämde<br />
Stad, höljdes lwän med et kläde och fördes<br />
si <strong>genom</strong> gatorna til Fästningen. Han til-<br />
N 5<br />
bragte
202<br />
IVV3N<br />
bragte där de twä öfriga sina lefnads-är til<br />
1764, dä hans oskyldiga och ömkeliga ändalykt<br />
pästyndadcs af följande händelse.<br />
En Licutenant l^lirowitscK, Sone -Son<br />
af en llkrainist som följt<br />
til Konung
Iw2N. 203<br />
kraftigt steg. Genom hwarjehanda föregifwande<br />
utwärkade han stg tilständ, at äfwen<br />
följande wecka qwarblifwa pä wakt. Om<br />
aftonen den 4 Julii, hanl han öfwertala en<br />
enda Soldat til biträde. Klockan emot 10<br />
började han inleda 3 Corporaler och 2 Soldater<br />
i stn anläggning, hwilke, efter uttryckligt<br />
tvärande och motständ, omsider wunnos,<br />
men yrkade beständigt, at et lägligare tilfälle<br />
borde afbidas. Klockan emellan 1och 2 bragte<br />
han dem omsider til samtycke, at straxt wärkställa<br />
lv^3Nß befrielse. Därefter sammankallades40<br />
Soldater, dem han, under föregiswande<br />
af hemliga Ordres frän Kejsarinnan, befalde<br />
ladda starpt. Han förde denna lilla<br />
Tropp til gängen, där In3NB Rum warbelägit.<br />
Under wägen mötte honom Gouverneuren<br />
Lere^niKof, sim upwaknat och skyndat at<br />
underrätta stg om bullret. Denne befallde<br />
IvlirowitlcK upgifwa anledningen til stt företagande,<br />
hwilken endast swarade med et slag af<br />
Mustött-kolfwen,som träffade Gouverncurens<br />
panna, och lät därpä arrestera sin Förman.<br />
Wid ankomsten til gängen, begärte KlirowitlcK<br />
inträdet, hwilket wägrades af Vakten. Han<br />
bcfallte dä stn Tropp gifwa eld, och Skyldtwakterne<br />
swarade med sina Gewär, dock utan<br />
at nägon sirades a ömse sidor. Klirowitl^lie3<br />
folk, bestort öfwer molständet, misttänkte Officerarens<br />
föregifwande, och fordrade Kejsarinnans<br />
äberopade Ordres. uplä.
Ivan.<br />
204<br />
ste därpä för dem et papper, det han sjelf<br />
strifwit och teknat med Kejsarinnans namn,<br />
samt öfwcrtalade stna Soldater til etny tan,<br />
fall, sedan han<br />
låtit framdraga en Canon,<br />
den han sjelf riktat emot gängen. Emedlertid<br />
hade wakthafwande Officerarne redan wärksiäldt<br />
stna Ordres och nedergjordt Wnn, ehuru<br />
han starkt förswarat stg och äfwen brutit<br />
wärjan utur den ena Officerarens hand.<br />
D.rrar^e öpnades och dc uproristc instäptes.<br />
IVlirovvitlcli tiltaladcs dä med de orden: Si<br />
där är Eder Kejsare. Han blef si betagen<br />
af denna ömkcliga syn, at han straxt gas stg<br />
fangen, och lämnade helt kallsinnigt stn Wäria<br />
til Gouverneuren, med de orden: Nu är<br />
jag Eder fänge. Han erkände sedan hela stn<br />
anläggning för den Commistionen, som sittes<br />
at afdöma detta ärende, upförde stg under<br />
ransakningen behjcrtadt och stält; betygade he,<br />
ligt, det han icke hade blifwit af nägon intalad<br />
til detta företagande, och at han ejhade<br />
nägra medwetande, hwarefter han dömdes<br />
och straffades ensam til lifwet, men de öfrige,<br />
som blifwit förförde,at understödjaHanS<br />
anslag, undergmgo krops-straff.<br />
IW2NB kropp lämnades följande dagen til<br />
allmänt äskädande framför Corps de Gardet.<br />
Ingen kunde, utan innersta rörelse, se en Kejsare,<br />
som utan minsta brott och blott <strong>genom</strong><br />
olyckan lefwat et si ömkanswärdtlif och blifwit<br />
et si ömkanswärdt offer. De somidenna
tw2N. 205<br />
na belägenhet sigo Iw2«, berättade Herr Codet<br />
han warit 6 fot hög, af en stark och<br />
reslig wäxt, gansta hwitlagd med smä eldiga<br />
ögon samt rödt här och skägg. Han sweptes<br />
ifärstinn och begrofs i et gammalt Capelli<br />
Fästningen. Man har icke haft försynat föregifwa,<br />
det hela denna tilställning warit öf,<br />
werlagd, endast at gifwa de wakthaswandeOfficerare<br />
tilfälle til den olycklige l^vZn» undanrödjande.<br />
Men Herr doxe wederläggergrundeligen<br />
detta ryckte, och den, som med eftertänka<br />
tilsammanlägger händelserna med Kli.<br />
ronitl:beB päföljande straff, inser lätt ogrunden<br />
och förgripligheten af en si ohemul mitztanka.<br />
w2n, Fader, /^nton l^lric, war född<br />
1714. Förlofwades 1733 med Prinsestan<br />
__Knn2 af Meklenburg, dä warande förmodad<br />
Arfwinge af Rysta Thronen, och höll<br />
med henne bilägret den 14 Julii 1739, med<br />
mycken pragt. Iw2NB Moder Llil2betK (^2»<br />
11,2rin2 CliriNin2, Dotter af (^2ll I^eopolcl,<br />
Hertig af Meklenburg- Schwerin och (^2eb2rin2<br />
Iv2no^vn2, Kejsarinnan /mn2B äldre<br />
Syster, föddes 1718, kallades tilPetersburg<br />
af stn Moster är 1731 och antog, med Grekiska<br />
bekännelsen, namnet H.nn2. Sedan I><br />
vt2n föddes, blef Hnr>2 ej allenast utestängd<br />
frän Thronen, utan ock frän alt deltagande<br />
i Riks-styrelsen under Iw2N3 mindcr-ärighet,<br />
<strong>genom</strong> Ljron, stämplingar, somblifwit förklarad
206<br />
IN3N<br />
rad för Regent. Genom Klunmcl,B biträde<br />
lät hon dxk taga Islron j förwar, antog Regeringen<br />
under namn af Regentinna och war<br />
pä wäg at lata utropa sig för werkelig Kejsarinna,<br />
dä KlisgKetli uphöjdes. Detta höga<br />
Paret klcf därpä arresterar, och tid efter annan<br />
insrärradt i Riga, Dunamunde,
lv2NB Slagt. 207<br />
deles icke fallen för prydnader; bar gemenligen<br />
en hwit Närduk om hufwudct, gick i sidan<br />
klädnad bäde til Vikten och Spelbordet.<br />
Med stn Gemäl lefde hon icke särdeles förtroligt,<br />
lag särstildt, och det hände ofta, at<br />
Hertigen, dä han wille göra henne besök nägon<br />
morgon, träffade dörren til hennes rum<br />
tilsluten. Den wackra ärstiden lät hon sitta<br />
sin säng pä utbygget framför Wintcr-Palatsct<br />
ät Strömmen, dock med skärm, hwilken<br />
likwäl icke afböjde deras ögnekast, som bebodde<br />
andra Maningen af de närgräntsindc Husen.<br />
Hennes Gemäl däremot ägde det bästa<br />
hjerta i Werlden, med all den tapperhet, som<br />
kunde falla pä en Krigsman, men han war<br />
nog warsam och rädd i Stots-saker, emedan<br />
han kommit hel ung til Rytzland, och därstädes<br />
upburit mänga prof af Lironz hätsthet.<br />
Med nägon driftigare tiltagsenhet a dettaParets<br />
sida, är troligt, at Kli^betj, icke silätt<br />
upstigit pä Thronen. Men LulebinZ anföret<br />
starkt prof af Hnn2B efterlätna sinnelag. Dä<br />
Prinsen sitt sängen i Riga, förebrädde han<br />
sin Gemäl, det hon gifwit si föga agt pä<br />
motpartiets steg, ehuru de dageligen gäfwos<br />
henne wid handen. En dag hade detta taleämne<br />
wid bordet blifwit drifwit med nägon<br />
hetta, da Hn„2, med all kallsinnighet, swarat:<br />
Jag stall aldrig ängra mitt upförande,<br />
och det är bättre, at si gatt, än at wär regering<br />
blifwit bibehällen med strömmaraf blod.<br />
Hnns
208<br />
W2NB Slägt.<br />
lämnade, utom IV3N, twä Söner och<br />
twä Döttrar, som höllos fängsiige med sin<br />
Fader uti Ro mogori Kloster, hwarest Ärke-<br />
Vistopen och Munkarne nödgades ftytta undan<br />
för denna olyckliga Slägten. Dar syntes<br />
inge stildtwakter utanföre, men innantil<br />
höllo Soldaterne sträng wakt, dock icke klädde<br />
i Uniforme, utan i Bond-drägt, si äten<br />
obekant icke kunnat föreställa stg si höga<br />
Statsfängar därstädes. En Engelsman,<br />
som reste <strong>genom</strong> Rolmogori, anwände all<br />
ftit at fä se nägon af desta förwarade personer;<br />
men fruktlöst. Dock hörde hanen gäng<br />
Prinsen sjelf bläsa Fleute. KlilabetK anslog<br />
en anständig summa til deras underhäll, men<br />
<strong>genom</strong> betjäningens försnillande hände, at ofta<br />
det nödwändlgaste nog sparsamt meddelades.<br />
Nu warande Kejsarinnan, underrättad<br />
om denna oordning, fogade kraftiga och werksamma<br />
anstalter at förest dem mcd alla de<br />
beqwämlighetcr, dem ställningen kunde mcdgifwa.<br />
Efter 35 ars fängelse dödde Hnton<br />
l^llrie 1776, j en älder af 62 är. Nägre är<br />
efter, eller 1780, lösgaf Kejsarinnan dest fyra<br />
Barn, af hwilka äldsta Prinsestan<br />
iin2 war 40 är. De fördes pä et Ryskt<br />
Skepp til Bergen i tTlorrige, där deemottogos<br />
af et Danstt Krigs-Skepp, som bragte<br />
dem til lutland. Kejsarinnan tillade dem<br />
en tilräckelig pension och tilstadde dem at mistas
wa«s Slngt. 209<br />
sias i Horsens Stad i under deras<br />
Fasters, Enke-Drottningens af Dannemart,<br />
inseende.<br />
Ättonde Capitlet.<br />
Om ?«^aiMe/.<br />
bedragare utgäfwo. stg för Peter 111.<br />
En Skomakare i woronet)spelade först<br />
denna role, men blef snart fasttagen och afrättad.<br />
En rymmare frän Orlowsta Regementet<br />
lät däraf ej afsträcka stg, utan stiftade<br />
är 1770 en upresning i den lilla Staden<br />
Ropcnra, pä gräntscn af Crimsta Tarta^<br />
riet. Nägra medwetande Munkar hade redan<br />
upsatt honom pä Altaret i Kyrkan och<br />
ttlstält en hyllning, dä en Öfwerste insänt sig<br />
och utan widare rattegäng släpade bedragaren<br />
til sit straff. En förrymd Bonde frän woronsowste<br />
Godsen samlade 1772 nägra Cossaker<br />
i nägden af N)o!ga och utgaf sig för<br />
Peter 111. De erkände honom och aftade trohets-ed.<br />
Den föregifne Kejsaren börjadestraxt<br />
tilsätta Embetsmän. Men denne regering pästod<br />
blott nägra timmar, ty en af CostakerkernasBefälhafware,<br />
som kom tilstället, där<br />
deste ärender förehadcs, grep bedragaren wid<br />
häret, och förde honom, med de nyst intalade<br />
undersitarnes biträde, til Farizin. De närboende<br />
gjorde wäl en resning til HanS fördel,<br />
O men
210<br />
?uZ3tlc!ief.<br />
men blefwo skingrade och förrädaren knutadeö<br />
til döds. En mistgärningsman, som war förwist<br />
til Irhutst, företog snart samma oräd,<br />
öfwertalade äfwen en Ryst Officerare at inga<br />
i sin plan , men anläggningen uptäckteS<br />
och den brottsliga straffades. V^melll2?ug3t><br />
lckel hade wid första upträdct nära undergätt<br />
simma öde, men hans grymheter fingo bcdröfligt<br />
wis et större utrymme. Han wartil födsten<br />
en Costak frän Byn Simoweist jämte<br />
Don. Under sju-ära Kriget hade han tjänt<br />
emot preutzen sisom gemen Costak, och sedermera<br />
1769 emot Turken. Efter Benders<br />
erösring, den han biwistade, begärde han afsscd,<br />
hwilket wägrades, hwarföre han rymde<br />
til pålen. Han blef där förstdöljdaf Grekiska<br />
Eremiter och försörjde stg sedan nägon<br />
tid med tiggande. Därefter uppehöll han stg<br />
nägra är i 2_.illa Rytzland bland de ftere där<br />
boende Sccter; begaf stg widare til Jaikste<br />
Costakerne och öfwertalade nägra af dem at<br />
följa sig til Nuban, men hade anda icke antagit<br />
namn af Peter 111. Han blef där häktad<br />
för sina rörelser, men kom pä ftygten, i<br />
det han sant utwäg at fylla sin wakt. Drog<br />
sig därpä ät Aknarne wid Hrgis-Floden och<br />
framträdde omsider i spetsen för en tal-rik<br />
Här, under bcmälte Kejsares namn. Hans<br />
företagande understöddes dels af Rysta Separatistcrnas<br />
mihnöje, dels af laikste Costakerncs<br />
upror.<br />
Rysta
?u^tlckef.<br />
21 211<br />
Ryste Separatistcrne, kände under namnet<br />
Rostolnicki, kalla sig sjelfwe: Gamla<br />
Trons fölswarare. Dc stiljde sig frän Ryska<br />
Församlingen wid de förändringar, som,<br />
<strong>genom</strong> den förtjänte l^icol,B biträde, widtogos<br />
at förbättra Bibel - Öfwersättningen, ränsa<br />
Kyrkorna frän obehöriga Helgona-Mälningar<br />
de gröfjta widstepelser. Reda-<br />
och afstaffa<br />
cteuren tror sig ej mitzhaga mcd et utdragutur<br />
8. (3. (3melinß Resa rörandedenna Sect.<br />
" ttolkolniclii söndrade sigegenteligen är 1660,<br />
under anförande af en wid namn HKdaeum.<br />
De äro ganska förtegne, si at man sparsamt<br />
känner deras satser, hwilka dock i synnerhet<br />
gä därpä ut, at förkastaalla nyheter i Gudaläran.<br />
Därjämte äro de mycket okunnige, sä<br />
at dem endast fattas uplysning. Deras klago-<br />
punkter emot de nyare Grekiske Christne äro<br />
til en del löjelige. t. e. de förebrä dem, at<br />
de ssrifwa Jesus och ej IsuS; at de sjunga<br />
wista Psalmer, at de wid H. Nattwarden<br />
frambära 5 och intet 7 bröd, samt at de korsa<br />
sig med andra fingrar än tummen ochlillfingret,<br />
m. m. De hafwa siörsta afsty för<br />
The, Caffe och Tobak, si at de rena och a<br />
nyo helga en fläck i deras hus, där en njupa<br />
Snus fallit. De sitta stgaldrig pä det ställe<br />
där en ny Grek sctat, utan föregängen re,<br />
ning och inwigning. De känna blott modersmälet,<br />
omdöpa stna Proselyter, 0. s. w. lefwa<br />
af handel sisom Judarne, understödja<br />
O 2 sins
212 puZZtlcKet.<br />
sina fattiga, och äro ofta nog rike. De undergmgo<br />
stora förföljelser under Peter 1., icke<br />
si mycket för stn tro, som sör deltagandeti<br />
Stre'itzarnes upror. Peter trodde stg kunna<br />
utrota dem, men härdheten ökade blott deras<br />
antal. Han päladc dem därföre stuteligen<br />
dubbel Mantals-statt och förestref dem en särskild<br />
drägt, som gjorde dem ökända." (^)<br />
De finnas ännu i stort antal.bland Costakcrna,<br />
hafwa sina egna Präster och Kyrkobruk.<br />
puoZtlcKet latside antaga deras Tro och lafwade<br />
d'm stt bestydd, dwilk,t staffade honom<br />
et tal-rlkt och fanatiskt anhang.<br />
Et unor biand Aaikste Costakcrne styrkte<br />
äfwen putz3ts.Kelß sak. Deste äro et raskt<br />
folk, som ihärdigt förswarar gamla häfder och<br />
häldre förlorar hufwudet än stägget. Rike<br />
af silie ströfwerier och swära at öfwerwinna i<br />
sina Qknar, äro de nog benägne til resning.<br />
Under Kriget emot Turken fordrades af dem<br />
en tropp til Husarer , til följe hwaraf de<br />
hwärfwade nystrifnc borde rakas, liksom stulle<br />
fegheten setat i stägget. De gjorde mänga<br />
inkast emot detta wäldförande, och en Ofwerste<br />
befallte til trots, at Rccruterne<br />
stulle rakas offenteligen pä Torget i en<br />
Stad. Denna orimliga härdhet upretade folket,<br />
at de grepo til wapen, nedergjorde<br />
werstcn , sirade Rysta Officcrarne och utbru-<br />
.<br />
0) Rcift durch Hustland, l.s^ f,
puZ2tscliei. 213<br />
sto ifullkomligt upror är 1771. General I^re^<br />
M3n dämpade wäl följande aret upresningen<br />
med wäpnad hand, en stor del af de<br />
mistnöjde rymde ät Öknarna, där de uppehöllo<br />
stg med fiste och jagt, samt echöllo i löndom<br />
bröd frän stna bekanta. Omsider wisade<br />
sig puZ2ttcKef ibland dem, utgås sig för<br />
Peter 111., med förebärande, at han rymt utur<br />
sit fängelse undan dem, som woro förordnade<br />
at mörda honom; at rycktet om HanS<br />
död wore en dikt frän Hofwet, m. m. Et<br />
redan i upror stadt folk behöfde icke starka<br />
skäl til öfwertygelse. Man hyllade honom och<br />
inom korrt tid strömmade folk frän alla sidor<br />
til hans fanor. Första taget anstäldes emot<br />
et pälstt Nybygge wid Irtisch, hwarest pu-<br />
Z2tlcKefß Troppar endast tilplundrade stg Wapen<br />
och Hästar. Därefter upfordradcs Fästningen<br />
3aitst uti Peter den Tredjes namn.<br />
Vefälhafwaren wägrade. En häftig storm<br />
afstogs med tapperhet och pugattclieK enda<br />
utwäg blef at uthungra platsen. Men <strong>genom</strong><br />
besättningens ständaktighet, som lefde pä Hästkött<br />
och omsider nödgades tilgripa Läder til<br />
föd-ämnen, hänt en Ryst Tropp ankomma<br />
til undsättning. puZ3tKlles war lyckligare emot<br />
andre Costakiste Skantsar, som erösrades.<br />
Han slog Ofwerste Lulow, som frän<br />
Orenburg sändes med en Corps emot honom,<br />
och hade ftera resor öfwerhanden i träffnin-<br />
gar. Me Officerare, sim föllo i hans hän-<br />
O 3<br />
der,
214<br />
?uF2tlcKek.<br />
der, nedsablades, men Soldaterne gjordes<br />
til fångar och togo stundom tjänst bland de<br />
uprorista. Orenburg war pä brädden at eröfras<br />
och frälstes <strong>genom</strong> en Tropp, som mcd<br />
wäld inträngde midt i<strong>genom</strong> de belägrande.<br />
Baschkirerne samlade sig nu til puZZtlcKek<br />
i stora hopar, samt Ryste Nybyggare och<br />
Bönder frän Uraliste Vergwärken. Han nyttjade<br />
dem dels at fortsätta belägringen för<br />
Orenburg, dels at hämta Mynt iftän Gjuterierne,<br />
dels at gjuta Koppar -Canoner och<br />
Kulor, mcd hwilka Fästningen bestöts. Han<br />
tilbragte en del af Wintren i dryckenskap och<br />
grymheter. Fick en ny styrka af 11,000Calmucker,<br />
som nedsablat stn Vefälhafware<br />
Vegel2k. HanS Troppar ströfwade öfwer<br />
hela nägden, och hade werkcligen intagit Tatharinenburg,<br />
där et rof om 300,000Riks-<br />
daler honom tilfallit, si framt icke Puß3ts^l,ek<br />
dragit si längt pä tiden med stn marche, at<br />
bemalte Stad blifwit försedd med tilräckelig<br />
besittning.<br />
Ibörjan yttrade puZZtlcKef en owanlig<br />
helighet i sit upförande; iklädde sig ofta en<br />
Bistops-Drägt och utdelade sjelf wälsignelfen;<br />
förklarande sig intet annat hafwa i sigte,<br />
än Stor-FörstenS upresande pä Thronen ,<br />
hwarefter han sjelf wille gä i Kloster. Men<br />
sedan hans Wapen hade framgäng, utbrast<br />
hans lynne ide grufiigaste utswäfningar. Om<br />
han i tid tågat til Moscau, är troligt, at<br />
denna
h<br />
puZ2tlc^el. 215<br />
denna stora och rika Stad fallit i hans händer,<br />
ty uprors-andan war där redan i gäsning<br />
och endast 600 Man närwarande, som<br />
lcke kunnat göra synnerligt motständ. Idet<br />
stallet uppehöll han sig mcd belägringar af<br />
Vaitst och Qrenlrurg; lät nedsabla alla Officerare,<br />
som upbragtes, och förklarade sig<br />
hugad at utrota hela Rysta Adelen. Han<br />
lät med lika grymhet mörda Owinnor och<br />
Barn. Ehuru han war gift med en Costakinna<br />
wid namn BopKi2, af hwilken han hade<br />
tre Barn, gifte han sig dock med en annan<br />
frän Haitst, och firade sit Bröllop med<br />
frostande och ursinnighet. Hans anhang bestod<br />
endast af pöbcl; likwäl, at förblinda hopen,<br />
lät han nägra stna förtrogna antaga<br />
namn af de förnämste Rysta Ätter, och at<br />
döljasin okunnighet i Tysta Spräkcl, en omständighet,som<br />
kunnat göra honom misttänkt,<br />
lät han nedergöra alla Tysta Officerare ,li-<br />
nan de bragtes för honom. General Lelckol<br />
nägon tid i trängsel,<br />
satte honom omsider för<br />
och Printz (^llil^in slog hans Här fullkomligt<br />
2 mil frän Orenburg. puZ2tlcbes, som tog<br />
ftygten ät Uralista Bergen, samlade innan<br />
korrt sina spridda Troppar, hade nägon framgäng,<br />
men blef a nyo slagen af General cle<br />
(^olm. Han tägade därföre ät Casan och<br />
lämnade öfweralt spär af förödelseoch omenstlighet.<br />
Han brände Staden Casin och belägrade<br />
Fästningen, men led äter, efter tre<br />
O 4 hela
216 pugltlcKek.<br />
hela dagars fägtande, et si fullkomligt nederlag,<br />
at han nödgades simmande fty öfwer<br />
U3o!ga, endast åtföljd af Man. Store<br />
hopar af Costaker och Vaschkirer stockade stg<br />
dock a nyo til hans Fanor. Han ärnade nu<br />
angripa Moscau, där en af hans utsände<br />
antändt uprors-iagan; men rycktet om friden<br />
emellan Rytzland och porten, jämte en Armee,<br />
som nu kunde dragas frän Donau, afhöll<br />
wärfställighetcn af detta upsit.<br />
Han drog sig därföre ned ät Volga,<br />
intog nägra platser, i synnerhet Demitrewst<br />
<strong>genom</strong> förräderi, och lät nedhugga Besälhafwaren.Idenna<br />
nägden föll Astronomen
puZ2tlcKef. 217<br />
gen eller omkom i ftoderna, hwarcftcr de öfriga<br />
gäfwo sig pä näd och onäd. puZ3tlcbek<br />
gjorde wäl nägra förtwiftadeutfall, men nödgades<br />
omsider blott med nägra fä öfwerblefue<br />
taga ftygten ät Öknarna, där han omsider<br />
utlefwcrerades af sina egna, som <strong>genom</strong><br />
hunger och elände, samt löfte om tilgift och<br />
belöning frän Rysta sidan, bragtes at göra<br />
slut pä denna förödande upresning. En af<br />
Pu^2tl^esB förtrogna sökte en dag öfwmyga<br />
honom, at, i anseende til dä warande belägcnyct,<br />
ingen räddning war möjelig, och rädde<br />
honom därföre, at, emot löfte om förstoring,<br />
gifwa sig sängen- puZ2tlclies upretades<br />
si af detta förstag, at han drog sin dolk<br />
och war redo at <strong>genom</strong>stinga rädgiswarcn, dä<br />
de närwarande grepo och öfwerlämnade honom<br />
fängstad at en Ryst Tropp, som stod i<br />
nägden. 'Ransikning anstäldcs i Moscau,<br />
dock utan pinligt förhör,hwilket Kejsarinnan<br />
uttryckeligen hade förbudit, och puZ3tlcl,ef,<br />
med fem de förnämste Anförare af uproret,<br />
straffades til lifwet.<br />
Nionde Capitlet.<br />
I^enxicoi. Ivlunnicli.<br />
s^'v den ryktbare KlcniieuK ursprung är<br />
k^-^ mycken stridighet. Nägre berätta, det<br />
han warit Lärgoste hos en Sockerbagare och<br />
V 5 sildt
Kken?iool.<br />
218<br />
säldt Bakelser pä gatorne i Moscau, dä C^r<br />
Peter el, gäng sprakat med honom och funnit<br />
sig si nögd med dest qwicka och wcttiga swar,<br />
at han tagit honom i sin tjänst och sedan steg<br />
för steg uphögt honom til all den lycka och<br />
ära en Gunstling kan upnä. Andre sörcgifwa,<br />
det han warit Son af en Dräng wid<br />
Hof-Stallet och händelse-wis ådragit stg Kej-<br />
sarens upmärksamhet. Den förra upgiften är<br />
sannolikare och antages af WeKer, I^lanllein<br />
och Lluce. Det wct man med wisthet, at<br />
k^len^icok war af lag börd, och at han 1637<br />
blef antagen wid den Tropp af Inglingar,<br />
som af Peter uprättades at öfwas efter Europeiska<br />
Krigs-sittet. Kejsaren wardä blott<br />
15 är gammal, och iVlenkicol, som kallades<br />
eller den lilla H!ex3N(ler, hade ungefär<br />
simma äldcr. I^e l^ort märkte snart<br />
skicklighet och anmälte honom til<br />
det bästa hos (_^2ren. Flere personer af denna<br />
Tropp blefwo sedanuphöjde tilde störstaEmbctcn.<br />
Klen?icol wisade sig särdeles nitiff at<br />
bidraga til den omstapning af Rysta Folket,<br />
som war 3renß ögnamärke; betygade synnerlig<br />
agtning fördefrämmande Herrar, dem<br />
(si2ren kallade til sin tjänst; utforskade stn<br />
Herres Charactcr och böjelse samt tilwände<br />
sig at fördraga dest hastiga utbrott. (3c»rc_lon<br />
berättar sig ofta hafwa sedt lidren offenteligen<br />
sparka Ktenxicol och sta honom sisom<br />
en hund ;men följande morgon war alt glömt<br />
och
k^en?i'cok. 219<br />
och Kejsaren blidkad, hwilket föll det enfassdiga<br />
folket si sällsamt, at de trodde Kleniicok<br />
funna häxa. Kork anför, det Vlen^icoi<br />
stundom af (>3ren fick örfilar, at bloden stöt<br />
utur näsebärorna. Han förwärfwade stg ock<br />
(>.2renß Näd <strong>genom</strong> sin oinskränkta lydnad.<br />
Cx2ren war altid personligen närwarande, dä<br />
ransakningar anstäldcs öfwer Stats- brott;<br />
han föressref marterkngs-sitten, mcd hwilka<br />
bekännelsen stulle utprästas, biwistade executionerna<br />
och sigcs själf hafwa lagt egen<br />
hand wid fem uproristas afrättande. Men<br />
i synnerhet plägade han anförtro stna Gunstlingar<br />
den äran at wara bödlar. Han förebrädde<br />
ofta sina Hofmän deras blödighet och<br />
försäkrade, det intet offer kunde wara Gudi<br />
behageligare, än en siraffad mistdädare. lVlenlicol<br />
war i detta afscendc mera driftig än de<br />
öfriga. Säsom et förebud til den stora cxc,<br />
cutionen af Strelitzcrna, hade lVlen^icot ashuggit<br />
20 hufwud och skröt däraf offenteligen<br />
pä Moscaus gator. Le kort, Llumderz och<br />
siere andra af förnämste Adelen, undanbudo<br />
sig detta förtroende, och de, som nödgades<br />
wärkställa (^2renß befallning, buro sig oskickligt<br />
ät. Klen^icoi äter war bäde färdig och<br />
skicklig. Man bör dock härwid anmärka, at<br />
d^ine sed sannolikt warit gammal samt af<br />
Österländskt ursprung, och siledes icke bör<br />
uttydas sisom en enffildt böjelse och hämdelystnad<br />
hos den förolämpade(^ren. Rysta<br />
Hi-
220<br />
Historien gifwcr dylika exempel, under Iw2n<br />
W3lilivillck3» tid.<br />
Klen^icok förtjänte därjämte at blifwa<br />
mcd näd ansedd, <strong>genom</strong> sin skickligheti Statsarcnder<br />
och sin tapperhet. Wid pultavast<br />
get blefwo tre Hästar stutne under honom.<br />
(^2i-en walde til Sällstap under<br />
sina utländska Resor. Hr 1706 blef han uphöjd<br />
til Förste af Romerska Rikets och upsteg<br />
sedan Nyndsamt ti! de högsta Ämbeten,<br />
sä wid Armeen som Canzliet. som<br />
sjelf icke sant nöje i pragt och Ceremoniellt,<br />
lät stundom K^nxicof företräda sin egen per-<br />
son och emottaga främmande Ministrar, under<br />
det han sjelf stälde stg, sisom en enskild<br />
Person , bland Prinsens Sällstap. Detta oaktadt<br />
war lvlen^icol ofta nära at falla i onäd,<br />
och hade icke kunnat bibehålla stg, si<br />
framt icke Ot!i2rin2 understödt honom mcd<br />
det inflytande hon hade pä (^arenB hjerta.<br />
Under OtKalin3 regerade oinstränkt.<br />
Han hade uprest denne Kejsarinnan pä Ryska<br />
Thronen och sant henne crkänstm nog,<br />
at icke allenast lämna hela styrelsen ät hans<br />
händer, utan ock at, i dest sista förordnande,<br />
slägga (^Zr Peter 11. At taga K_len2wolBDotter<br />
til Gemäl.<br />
ivienxicof hade dock icke styrka at med<br />
jämnhet bära stn lycka. Han hade wäl<br />
redan Nationens afund, men ädrog sig därjämte<br />
med sit högmod och odrägeliga upföran-
Klenxicof. 221<br />
rande, Nationens hat. Öfwer den unge Kejsaren<br />
Peter 11. tilwällade han stg en besynner-<br />
lig magt. Han handtcrade honom sisom sin<br />
Son, och understrcf sina Bref:<br />
är<br />
Gder Fader IKyrkorna intog<br />
han Kejsarens Stol, m. m. Emedlertid anlades<br />
en hemlig plan til hans fall. Klenii»<br />
col hade begifwit sig til Oranienbaum , där<br />
et af honom upbygdt Capell stulle inwigas,<br />
til hwilken högtidclighet äswen p^ter 11. blifwit<br />
buden, men ursäktat sig. intog<br />
därföre sjelf den Thron, sommar tillagad<br />
för Kejsaren, och blef twä dagar därefter<br />
fängslad samt i September 1727 inspärrad i<br />
en liten By wid Oby- Strömmen i Siberien,<br />
kallad Beresof, där han uti en af<br />
Pallisader omqifwen Trödbygnäd ändade sina<br />
dagar den 2 Nov. 1729. Man försäkrar,<br />
det han med mycken styrka och ständaktighet<br />
uthärdat stt öde. Honom bestodos 10 Rubler<br />
om dagen til underhäll, och han sparade<br />
af dem en liten Summa til upbyggande af<br />
et Capell, hwarwid han med egen hand biträdde<br />
Arbetarena. Hans Fru däremot dödde<br />
under wägen til Beresof, sedan hon grätit<br />
stg blind. Hans Dotter, som warit för,<br />
lofwad med Kejsaren, afled förrän Fadren,<br />
uti fängelset; men en Son och en Dotter,<br />
dem han lämnade efter sig, blefwo wid Kejsarinnan<br />
Hnn2B anträde til Negeringen, stälde<br />
pä fri fot. Den förre befordrades til Armeen
222<br />
Ktenkicok.<br />
mcen och den scdnare ingick gifte med (3uil3t<br />
Liron, Broder til den rycktbare Hertigen af<br />
Curland. En Sone-Son af war<br />
ännu öfrig 1773, som fuller bibehöll sin Far,<br />
Faders namn, men aldeles icke dest rikedom<br />
och anseende.<br />
siui-
223<br />
fident i Krigs-Departementet, i hwilken egenskap<br />
han utsördc 1737 och 1738 ars fälttag<br />
emot Tmken. Efter Kejsarinnans död tilstälde<br />
han och satte i märket planan til Lirone<br />
fängsiande, samt gjorde en kort tid tjänst sisom<br />
Främste Minister, under Regentinnan<br />
Hnr>2. Men sisom han gjordt sig räkning at<br />
uphöjas til General Fältmarskalk, och sidant<br />
icke inträffade, blef han mistnöjd och bcgärte<br />
afssed frän alla sina Embeten. Klunnicli fant<br />
denna anhällan mycket lättare bewiljad än han<br />
förmodat. Han blef dä enständigt kallad til<br />
preutzista Hofwet af prec_lrie, som insig<br />
wärdet af en sidan Mans förtjänster, men<br />
under hopp, at en lycklig wändning stulle äter<br />
uphöja honom til sin fordna wärdighet,<br />
tog han, til sin olycka, det bestut, at qwarblifwa<br />
iRytzland, och blef den 6 December<br />
1741 arresterad pä TlilZdetKzbefallning. Säsom<br />
orsak til detta förhällande, tillades Klun><br />
nick at hafwa, <strong>genom</strong> sit rad, bidragit til<br />
Iw2nB utnämnande af Kejsarinnan Hnn2;men<br />
han sjelf härleder denna onäd frän den omständighet,<br />
at han, pä bemalte Kejsarinnas<br />
befallning, lätit sitta en af eliKbetKz Gunstlingar<br />
i fängsligt förwar. Grefwen bragtes<br />
för Commistionen, som wanligen afdömde<br />
Stats-brott. Man tröttade honom med frägor,<br />
och sisom han märkte, det hans Domare<br />
beslutat finna honom brottstig, sade han til<br />
dem: Förestafwen sjelfwe de swari den,
sMnnicli.<br />
224<br />
den, sä wil jag understrifwa dem. De<br />
togo honom pä orden; författade en lista af<br />
bckända brott och Klunnicl» underteknade den.<br />
Säledes blef han förklarad skyldig til högförräderi<br />
och dömd at steglas. K!il2l)-tl,förmildrade<br />
Domen och förwandlade straffet til<br />
lifstids-fängelse. Han fördes därpå til Siberien,<br />
och satt under hela Klil2betliß Regering,<br />
i 20 ars tid, uti Vynpclim, inspärrad<br />
inom en med Pallisader omgifwen Bygnad,<br />
til hwilkcn han säges hafwa sjelf gifwit<br />
utkastet, och den han sjelf låtit upföratil Liråns<br />
förwaring. Platsen bestod af en rymd<br />
om 174 fot i fyrkant. Man sig där et litet<br />
TrädhuS, som beboddes af Grefwen, destFru<br />
och nägra fä Betjänter, samt en Trägärd,<br />
den Grefwen odlade med egen hand. För<br />
sig och sit hushall upbar han dageligcn ungefar<br />
2 Nittoaicr 8 Skilling. At öka denna<br />
Ulla inkomst, höll han några Kor och sålde<br />
en del af mjölken, samt gaf underwisningar<br />
uti Gconmrie- och Ingenieur- Vetenskapen.<br />
Han uthärdade sin langa fängenstap med största<br />
talamod, sinneslugn och munterhet; plägade<br />
ock hwar dag dricka den skälen til sin<br />
Fru : lycklig återkomst til Petersburg.<br />
Bagcligen höll han twä bönestunder, fränkl.<br />
11 til 12 f.m. och frän kl. 6 til 7 om aftonen.<br />
Vönerne lästes pä Cysta af hans Hus-Präst<br />
och sedan denne afiidit är 1749,<br />
förrättade Grefwen sjelf denna Guds-tjänst.<br />
lam-
IVlunnlcli. 225<br />
Jämte de stunder han tilbragte nxd stt Trägärds-ardete<br />
och underwisningar, fördref han<br />
tiden med Psalmers författande och öfwersättande.<br />
Han stref ock en liten Ashandling<br />
om Krigs-wäsendet, hwilken han föresatt sig<br />
at, i händelse af frihetens ätcrwinnandc, öfwerlämna<br />
til Konungen af preutzen. Men<br />
under sista ärct af hans fängelse-tid anklagade<br />
en af Skildtwaktcrne GrcfwenS Betjänt<br />
för det brottet, at förse sin Herre med papper<br />
och panna, hwarföre Grefwcn nödgades<br />
förbränna sina mängäriga öfningar och nöjen,<br />
at förekomma följderna af en befarad ransakning.<br />
Han hade ständigt tröstat sig af<br />
hoppet om en säker frigiswelse wid 0.3r peter<br />
den tredjes uphöjelse. Sä snart hanblef<br />
underrättad om dest cmträde til Regeringen,<br />
började han dock wisi sig nägot orolig och<br />
frukta, det hans förhoppning stulle sta fclt°<br />
Han tilbragte ftere weckor uti en häftig ängstan,<br />
emellan fruktan och hopp, samt yttrade<br />
sig flere gänger, at den korta tiden war honom<br />
mycket längre än olla de förcgäende aren.<br />
Omsider, den 11 Februari! 1762, ankom<br />
den efterlängtade budbäraren, som medbragte<br />
befallning för Grefwens frihet. IVlunnick,<br />
som dä war stadd isina böner, blef<br />
icke warse denne wälkomne personen, och<br />
Grefwinnan winkade ät honom, at icke afbryta<br />
sin Mans andakt. När Grefwen där-<br />
på blef underrättad om sin äterkallclsc tilpc-<br />
P<br />
tero-
226 lVlunnicli.<br />
tersburg, swimmade han afglädje, men kom<br />
sig snart före, föll ned pä sina knän och aflade,<br />
pä det mast rörandesitt, sin tacksägelse<br />
til Försynen, som si förändrathans belägenhet.<br />
Den 19 följande lämnade han pelim,<br />
och ankom til Petersburg den 24 Martii,<br />
kladd i simma Färstins-Päls, den han burit<br />
under sin förwisning. Den 30 Martii<br />
hade han företräde hos Kejsaren, som pähängde<br />
honom 3t. HndreX Orden, äterstälde<br />
honom i sin fordna wärdighet, och yttrade<br />
sig: _lag hoppas, det Lsder ålder, ehuru<br />
mycket framliden, dock tillåter jSder ännu<br />
tjäna mig. KlunnicK höll därpä et längt<br />
Tal och tillade stuteligen: Sedan Gder Majestät<br />
dragit mig utur mörkret i ljuset,<br />
samt återkallat mig frän Siberien at nederkasta<br />
mig for detz fötter, stall jag altid<br />
finnas redebogen at upoffra mit lif i<br />
Åder Majestäts tjänst. Hwarken min<br />
mångåriga förwisningfjärran frän Majestätets<br />
Lhron eller Siberiens luftstreck,<br />
hafwa förmatt pa minsta sätt släcka den<br />
laga, som fordom brunnit imitt hjerta<br />
för Rysta Rikets och detz Monarkers ära.<br />
Klunnicl, bibehöll därefter äfwen d^tl^rinve<br />
oafbrutna Näd, och afted den 16 October<br />
1765, 83 är gammal.<br />
Tionde
Tionde Capitlet.<br />
Om Rytzlands Inwanare, Folk-nummer<br />
och Stats-Inkomster.<br />
mycket man strifwit om de framsteg,<br />
hwilka den af l?^r Peter, mcd si stark<br />
drift, införda höfsning gjordt uti Rytzland,<br />
si är dock wist , at denna omstapning pä längt<br />
när icke förtjänar de utrop, som träffas hos<br />
wista ensidiga Författare.Ianseende til den<br />
förnämste Adlen äger detta läford sin riktighet,men<br />
Borgare och Bönder bära öfwer alt<br />
an i dag sina skägg, sina Förfäders Drägt<br />
och iakttaga deras lcfnads-sttt. Detta gäller<br />
til och med om de ftäste Handelsmän uti de<br />
största Städer, ej en gäng sjelfwa Petersburg<br />
undantagit. Oaktade de stränge förbud<br />
Peter utfärdade emot skäggen, är Herr^oxe<br />
dock försäkrad, at 9 millionerRysiargifwas,<br />
pä hwilkas hakor aldrig nägon Rakeknif kommer.<br />
Kärleken för denna manliga prydnad<br />
är ännu lika warmsom den tiden, dä plikten<br />
för en afhuggen finger utstakades til 12 stilling,<br />
men för en asilipt moustache til en<br />
Riksdaler, dä Rostolnickerne atogo sig statt<br />
för rättigheten at behälla sina skägg,- dä man<br />
lackade Bojarerne at öfwerlasta sig, sör at,<br />
under detta tilständ, raka dem, men rakade<br />
sämre Folket med wäld pä gatorne.<br />
Ehuru Wetenstaper och Konster gjordt<br />
P 2 stors<br />
227
228 Inwanare.<br />
stora framsteg iHufwudstaden, si är dock<br />
Allmogen i gemen lika okunnig, som före peterB<br />
tid. Det är icke heller at förmoda, at<br />
et helt Folks uplysning stall kunna utbreda stg<br />
med styndsimhet-<br />
Rikets Inwänare, fördelas nu uti fyra<br />
Stalid, Adelen, Prästerskapet, Borgare och<br />
Bönder.<br />
Adelen har egenteligen ensam rättighet<br />
at äga jord, men är icke förbunden, at personligen<br />
tjäna wid Armeen, utan lämnar blott<br />
et wist antal Troppar. Emellan Adelen finnes<br />
ingen annan rang eller företräde, än det<br />
hwars och ens Embete utstakar. Där gifwas<br />
inga ärfteliga förmäncr förÄttens äldste Son.<br />
Fadrcus förmögenhet delas lika emellan Sönerna.<br />
En Grefwe, enperson af äldste Slägterne,<br />
mäste, om han är Lieutenant, äfwen<br />
utom tjänsten gifwa handen ät en Capitain,<br />
änstönt denne wore af yngsta Adelen, jablott<br />
en Friman. Dock har nu regerande Kejsarinnan<br />
tillagt Adelen befordringssätt framför<br />
Ofrälse, bekräftat dest rätt at ensam köpa<br />
och sälja jord, samt förunnat Adelsman utestutande<br />
rättighet at anlägga Vrännerier och<br />
sälja tilwarkningen ät Kronan. För Peter3<br />
tid gafwos blott twänne Öre-Titlar för Adelen:Bojar<br />
och Rnes. Den förra swarade<br />
emot Geheime - Rad och war icke ärftelig;<br />
den sednarc beteknade detsamma som prins,<br />
och tilkom dem, hwilka antingen <strong>genom</strong> sidogre-
Adelen. 229<br />
Kejserliga Huset,<br />
grenar härstammande frän<br />
eller kunde bewisa sit ursprung frännärliggan-<br />
de Länders Fursteliga Ätter. Deste Rnesars<br />
antal wärte sä ansenligt, at Klen^icok, wid<br />
sit Dragon-Regemente, sigcs hafwa haft 300<br />
Rnesar såsom gemene Soldater. Öar Peter<br />
och dest Efterföljare utdelade wäl Titlar af<br />
Grefwar och Baroner, men - dä nägon stulle<br />
särdeles lysa framför andra, war et Patent<br />
pä Prins wärdighet frän det Heliga Romerska<br />
Riket, oumbärligt. Peter utwärkade<br />
et sidant för<br />
Orloxv och potem-<br />
Kin hafwa, under nu warcmde Regering, erhällit<br />
en sidan uphöjelse. — Enligt 021-<br />
Peters författning, mäste hwar och en, som<br />
söker sin lycka innom Krigs-Ständet, gcnomgä<br />
alla stegen och börja mcd en Corporals eller<br />
Sergeants-<br />
Sysla. Men man undwiker<br />
dock lätt denna stränghet, i det man instrifwer<br />
de unge Adelsmän til Corporaler eller<br />
Under-Officerare, dä de ännu äro Barn- —<br />
Under Peter den Förstes Regering woro alla<br />
Adelsmän, wid sit Adelstaps förlust, skyldige<br />
at tjäna i Armeen. Peter 111. uphäfde<br />
denna Lag; dock tjänte Adelen lika trägit, men<br />
friwilligt. — Den rikaste Adelsman, hwilkens<br />
rang är under Major, har icke rättighet, at<br />
iPetersburg sitta ftere än twä Hästar för<br />
sin Wagn; men en Brigadier och de öfrige<br />
högre graders innehafware, är tillätit at äka<br />
efter fyra. En Adelsman af största rikedom<br />
P 3 och
Adelen.<br />
230<br />
och wärdighet, som aldrig tjänt wid Armeen,<br />
kan icke, utan särstildt tilständ, i Hufwudstaden<br />
nyttja mer än en Häst, men en Köpman<br />
däremot betjänar sig af paret. BcKlöser<br />
strifwer därföre om Rytzlands Adel: "En<br />
"Adelsman är där ingen ting, hans anseen-<br />
"de beror af hans plats inom Armeen. En<br />
"Doctor har Majors rang och sätter fyra<br />
"Hästar för stn Wagn, när mangen Adels-<br />
"man mäste nöja stg med twä. En Hof-<br />
"Apothekare har CapitainS- " och hans Gefäller<br />
Fändrics-wärdighet. Provincial-Fält-<br />
"stärerne hafwa lika heder med Lieutenan-<br />
"ter, o. s. w. " — Enligt Peter i. författning<br />
är äfwen en Ofrälse Officerare Adelsman,<br />
dock blott för sin person och sin lifstid.<br />
Adelens magt öfwer dest Frälse- Bönder är<br />
gansta stor, sisom framdeles i detta Capitel<br />
kan inhämtas.<br />
prästerstapet. — Peter afstaffade Patriarchs-wärdigheten,<br />
men förklarade sig dock<br />
icke ensam för Kyrkans Styresman, utan lämnade<br />
försigtigt denna magt ät en Domstol,<br />
som kallas: Den Heliga Synoden. Förat<br />
icke minsta sin rättt, tog han likwäl en ed af<br />
alla Synodens Ledamöter, hwarmcd de för,<br />
bundo sig, at i alt rätta sig efter hans förordnande.Idetta<br />
Andeliga Rad är denNegerande<br />
ständigt President och Mttropolitan-<br />
Ärke-Biskopen Vice-President. Dest öfriga<br />
Medlemmar bestä af Rader och Astestorer.<br />
Pra-
prästerstapet. 231<br />
Prästcrne indelasiReguliere, eller Munkar<br />
och Seculiere, eller Landt-Präster.<br />
Kyrkans styrka lag egenteligen uti Kloster-författningarne,<br />
enligt hwilka Ständet<br />
hade Gods om 1,600,000 Riksdalers ärlig<br />
inkomst. Prästerskapets magt öfwerstna Vasaller,<br />
eller Bond-Slafwarne, war pä simma<br />
fot som Adelens. Men Kejsarinnan har<br />
indragitdesta Gods tilKronan, och betalar däremot<br />
pensioner til Ständer. Ärke-Bistopar och<br />
Vistopar njuta 4 til 5000 Riksdaler om aret,<br />
och de lägre Embetsmän lönas i simma<br />
män. Men mänge Kloster blefwo aldelesindragne,<br />
och dc öfrige instränktes <strong>genom</strong> en<br />
Förordning, som utsatte Munkames antal<br />
och förestref äldren för dem, som kunde lofligt<br />
antagas. Denna författning war dock<br />
icke utan sin olägenhet, emedan Klostren woro<br />
de enda Läro-hus,där undcrwisning meddelades<br />
ät StändetS framtida Ledamöter. Regeringen<br />
har därföre wisligen ersatt denna indragning<br />
mcd Scholars och Gymnasters inrättande.<br />
— Alla högre Embeten innom Präste-Ständct,<br />
besättas mcd Munkar. Emellan<br />
Metropolitancr och Arke-Blstopar är knaptnägon<br />
märkclig stilnad. Den förre titelcn gifwes<br />
nägon gäng af Regenten, utan at öka<br />
Personens magt, som därmed beklädes. I<br />
Rytzland räknas 33 Bistopsdömen och 159<br />
Kloster, som underdälla 2677 Munkar och<br />
1299 Nunnor. De öfrige Präster, som hö-<br />
P 4 r«
232<br />
prästerstapet.<br />
ra til denna Afdelning, stiga til et antal af<br />
1537 personer.<br />
3.andt-prasterne kallas i allmänhet Poper<br />
eller paper. Detta ord betyder Fader,<br />
men har i Grekiska Kyrkan mycket ringa anseende,<br />
i jämförelsemcd den Catholsta, hwarest,<br />
ifrän Oregorii den Sjundes tid, endast<br />
warit en laglig Papa i sender. Ehuru deste<br />
Poper kunde och borde förskaffa största nyttan<br />
<strong>genom</strong> uplysnings utbredande pä Landsbygden,<br />
si är dock wist, at de tilsättas utan<br />
minsta wal och granskning. Icke längt för<br />
detta furmos Kyrkoherdar, som icke en gäng<br />
kunde läsa Evangelium iBok, utan lärde<br />
sig, at utur minnet upläsi Bönerna, samt<br />
nugot Capitel i Biblcn med dest förklaring,<br />
och framträdde Fredagen och Söndagen med<br />
denna läxa. Herr Oxe försikrar, at än<br />
i dag träffas sä beskaffade Landt-Prästcr, och<br />
man torde just icke hälla sidant för otroligt,<br />
när man besinnar, at den största lön en sidan<br />
Pope kan hoppas upnä, är en summa<br />
af 80 Riksdaler, och sidant endast, om han<br />
är si lycklig at befordras til proto-pope wid<br />
en Domkyrka. De öfrige däremot njuta endast<br />
et ringa underhäll, ofta af 16 Riksdaler,<br />
jämte en Koja, lik Bondens, samt en<br />
jordtorfwa, den Prästen brukar med egen<br />
hand. — Alle Popen näste nödwändigt wara<br />
gifte, och om de dlifwa Enklingar, st uphöm<br />
tillika deras Embete. Z sidan händelse<br />
kunna
prästerstapet. 233<br />
kunna de gä i Kloster och däri<strong>genom</strong> erhälla<br />
bättre befordran, om de äga erforderlig skicklighet.<br />
Men en Präst, som träder inytt<br />
gifte, utstrykes för alltid utur Ständct. —<br />
Kejsarinnan har sträckt sin wärdäfwen tilPopemas<br />
uplysning, <strong>genom</strong> läro-anstalter för<br />
deras Barn, samt lätit öswersitta, trycka och<br />
kringdela utländska Prädiko-Arbctcn, demPopcrne<br />
äro älagde at upläsa wid Gudstjän-<br />
sten. — Alle Prästemes Barn äro Frimän<br />
och upfödas wanligen til ätst.llige smä systor<br />
wid Kyrkan. — Alle Poperne bära skäggoch<br />
skiljas frän Bönderne med et längrehar, som<br />
ligger löst öfwer axlarna. Deras Drägt bcstär<br />
af -en swart fyrkantig Mösta och en fotsid<br />
swart eller mörk Räck. Utom tjänsten<br />
kläda de sig efter behag. De högreEmbetsmännerne<br />
hafwa en mera prydlig och utmärkt<br />
Ordens Klädnad. Under de fem månader<br />
Herr Oxe tilbragte i Petersburg, sig han<br />
aldrig en enda person af Ståndet uti nägot<br />
Adcligt Hus eller Sällskap. Munke- Orden<br />
afhälles <strong>genom</strong> sina stränga reglor, och Landt-<br />
Prästerna äro för okunnige och illa upfostrade,<br />
at kunna deltaga i samlefnaden med Rikets<br />
Adel. Man bör dock undantaga wista<br />
Högtids-dagar, dä Vistoparne bjudas til<br />
Mältidcr.<br />
Det tredje Ständet eller Borgerstapet,<br />
är et Medel-Ständ emellan Adelen ochBönderna.<br />
Kejsarinnan har isin nya Lag-Bok<br />
P 5 ut-
Borgerstapet.<br />
234<br />
utstakat dest Medlemmar, som bestä af alla<br />
Frimän, hwilke ej höra til nägot annat<br />
Ständ. Hit höra alla de, som utan at wara<br />
Adelsmän eller Bönder, lägga sig pä Vetenskaper,<br />
Handel, Konster, Slögder, eller<br />
utgä afHittebarns-Husen, Upfostrings-Husen,<br />
Klostren; Civile Embetsmäns Barn, o. s. w.<br />
Under Peterß Rcgermg woro wälBorgare och<br />
Handelsmän nägot högre ansedde än Slafwarne,<br />
men de erlade Mantals-statten och<br />
woro blottstälde at prästas för Armeeen och<br />
Flottan. Peter inrättade dock nägra fria Städer,<br />
hwilkas Borgare njöto större förmaner<br />
än de öfrige. Deste fria Städer förökades<br />
under Klivet!,, men äro än tal-rikare <strong>genom</strong><br />
(_^tl,3lin2B författningar, hwilken tillika utstakat<br />
Frimännernas Medborgerliga rättighet och<br />
tilstadt mänga Kron-Bönder at instrifwa sig<br />
bland detta Ständcts Lemmar. Handelsmännerne<br />
äro delade i tre Claster, i män af deras<br />
förmögenhet. Dm förstainnefattar dem,<br />
som äga en förmögenhet as 3000 Riksdalers<br />
wärde. Den andra anteknas för 4000, och<br />
den tredje för400 Riksdalers Egendom. Hwar<br />
och en betalar til Kronan en procent för den<br />
summa han anwänder i stn handel, och äger<br />
sjelf upgifwa den; si at en förmögnare kan<br />
fritt instrifwa sig uti en lägre Clast. Handtwärkare,<br />
som äga 400Riksdaler, kunna äfwen<br />
inga i Handels-Clatzen, si wäl som Adelens<br />
frigifne Bönder. Deste betala icke<br />
Man-
Borgerstapet. 235<br />
Mantals-statt, kunna ej heller prästas. Borgare<br />
däremot utgöra en längre underdelning<br />
af detta Ständ. Dit räknas de, som förklara<br />
stg icke äga 400 Riksdaler. De betala<br />
Mantals-skatten och kunna wärfwas mcd<br />
twäng, men äga dock ftera friheter framför<br />
Bonden. Afstedade Krigsmän hafwa äfwen<br />
rätt at inga i detta Ständ, hwars ändamål<br />
är at smäningom öka fria Undcrsitares antal,<br />
och det är en ärorik författning, at iet Land,<br />
där stafweriet icke kan pä en gäng uphäfwas,<br />
smäningom utbreda friheten. Det är ock troligt,<br />
at en gäng denne Frimanna-Corps far<br />
större fördelar och äfwen rättighet at äga jord.<br />
Det förtjänar nämnas, at Ryste Handelsmän<br />
sillan hälla Bok. Mänge kunna hwar-<br />
ken läsa eller strifwa.<br />
De nyttja en Tafla<br />
med pärlor och strängar, <strong>genom</strong> hwilkas tilhjälp<br />
de skyndsamt och noga wärkställa dc si<br />
kallade qu2tuor Bpeeieß. Archangels Köpmän<br />
hafwa dock, <strong>genom</strong> stn handel med Engelsman,<br />
wändt stg at föra pannan och ordentcliga<br />
Räkningar.<br />
Bönderne äro alla slafwar, sa framt<br />
man undantager dem, som förr lydt under<br />
Swerige, Ukrainerne, nägre fä omkring<br />
Archangel, Skjutsbönderne och de si kallade<br />
Odnovortsi , hwilka tyckas swara emot wära<br />
Backstuquhjon, och torde försörja stg med<br />
Handtwärks-göromäl pä Landsbygden. Bönderne<br />
kunna fördelas i Rrono-Bönder och<br />
A-
236 Bönderne.<br />
Adels-Bönder. De förre utgöra ungefär<br />
en sjettedel af Rikets Allmoge, höratil Krön-<br />
Godsen och sta under Kronans Embetsmän.<br />
Dc blifwa wäl ofta tryckta af desta smä Tyranner,<br />
men äro dock mera trygge om sin<br />
lilla egendom, och kunna snarare hoppas Regeringens<br />
beskydd, än Frälse -Slafwarne.<br />
Mänge af dem äro redan frigifne emot wista<br />
wilkor, och Kejsarinnan fortfar, at mcd wishet<br />
smäningom lästa desta bojor. Frälse-<br />
Bönderne däremot äro aldeles lifegne och<br />
räknas til Adelsmannens Egendom sisom andre<br />
Gärds-Inventarier, Oxar, Hästar,, m.<br />
m. En Egendom wärderas ej efter tunneland<br />
och rymd, utan efter Slafwarnes antal.<br />
Peterß författning, at hwarje Adelsman<br />
är answarig förstna Slafwars Mantals-statt,<br />
samt förbunden at lämna wist antal utstrcfne<br />
til Armeen, har föranlätit Adelen at förbjuda<br />
all utflyttning frän Godsen. Den Adels-<br />
man, som cmottager en sidan<br />
rymmare, är<br />
förfallen til en stor pligt, dä däremot ipålen,<br />
den fattiga Bonden, om han aldeles hudfiänges<br />
af en blodsugande Herre, finner tilftygt<br />
och ssydd pä nästa Gods. Ryste Adelsmannen<br />
är oinskränkt Herre af Bondens<br />
arbete och tid. Han pälägger honom si stor<br />
statt han behagar, och Bonden nödgas ofta<br />
laga förtwiftade utwägar til dest anskaffande.<br />
Herren utwäljer dem, som behöfwastil Godsets<br />
bruk; de öfrige beskattas, imän af deras
Bonderne. 237<br />
ras skicklighet at förwärfwa. Den, som är<br />
si olycklig, at han lärdt et Handtwärk, sär<br />
erfara största tyngden, ty dä en aldeles okunnig<br />
slipper med 4 a 5 Plätars ärlig afgift,<br />
pålägges en Murare at anskaffa hela 24 Riksdaler,<br />
en Smed 43, ja somlige Arbetare ända<br />
til 60 Riksdaler om aret. Och det, som<br />
än ömkeligare är; en Arbetare, som <strong>genom</strong><br />
fiit och skicklighet förwärfwar nägot öfwerstott,<br />
kan saklöst plundras af Husbonden, och äger<br />
ingen talan, om än denne borttager alt hwad<br />
han äger. Han kan siledes ej en gäng köpa<br />
sig .fri, ty Herren äger rätt at tillvälla sig<br />
lösnings-summan, utan at meddela frihet.<br />
Detta synes hafwa nägot ssäl, när Adelsmannen,<br />
sisom stundom händer, mcd kostnad<br />
underhällit Vasallen och lätit honom lära nägot<br />
Handtwärk, men dä denne icke äri ständ<br />
at försäkra sig om nägot öfwerstott, mäste<br />
all upmuntrcm saknas.<br />
Enligt fordna Lagarne, kunde en Frälseman<br />
uptaga och sjelfwilligt afdöma alla brott<br />
pä sit Gods, samt älägga alla straff, tiloch<br />
med förwisning til Siberien, endast knutoch<br />
lifs-straff undantagne. Om han lät sä<br />
sta sin Bonde, at denne omkom innom tre<br />
dygn, borde wäl sidant räknas för mord;<br />
men det war icke swart at föregifwa nägon<br />
annan döds-orsak, och en penninge-pligt war<br />
det högsta onda Adelsmannen kunde befara.<br />
Nu mera äro Domstolar här och där inrätta-
Bsnderne.<br />
238<br />
lade, som afgöra förefallande brottmäl, och<br />
man hc,r stal at hoppas, det de äterstäende<br />
lnistbruk efter hand afrödjaS. Herr Oxe nekar<br />
icke, det ju ftere af Adelen handtera sina<br />
Bönder med menstlighet och godhet. Nag^e<br />
Bönder besitta wärkelig jord under sina Herrars<br />
namn; andre hafwa ock förwärfwatn>l-<br />
-gon för
Bonderne. 239<br />
kunnat tillägga Allmogen rätt at äga nägon<br />
jordtorfwa, men dest wisi författningar hafwa<br />
dock medfört nägonlättnad. Hon har afstaffat<br />
den Lagen, som stadgade, at ingen<br />
Bonde kunde gifta stg utan Herrens tilständ,<br />
hwilket oftast köptes med dryg kostnad, samt<br />
satt dem i ständ, at <strong>genom</strong> stögde-wägen lämna<br />
en Frimanna af-föda. Är 1773 hadeännu<br />
ingen Ryst Adelsman kunnat förmä sig,<br />
at, sisom nägre palste Godsägare, sitta sina<br />
Vasaller uti frihet. Men Herr Oxe tror<br />
äfwen den tldepunkt ej wara långt borta, ehuru<br />
den tankan ännu allmänt rädcr, at Rysta<br />
Allmogen icke stall kunna bära friheten. Detta<br />
kan ock wärkeligen, i anseende til en del,<br />
wara riktigt, si at det wore nödigt, at jämte<br />
okets aftyftande, öfwertyga den ftlgifne om<br />
ändamälet af en dylck wälgärning.<br />
Iförra ärhundradet stulle kan hända<br />
ingen dristat undersöka den frägan: Om Allmogen<br />
borde befrias fränslafweriet. Men<br />
är 1766 insände en okänd til Oeconomista<br />
Sällskapet i Petersburg, Tusende Ducater,<br />
och pä dest begäran utsatte Sällstapet en belöning<br />
af 50 Ducater jämte en Mcdaille sm<br />
25 Ducaters wigt, för den bästa PriS-strift<br />
öfwer följande fräga: Hwilket är nyttigare<br />
for et L.and, antingen at Allmogen besitter<br />
sjelf sin jord, eller äger blotta lösören?<br />
Och: Huru wida bör en sådan ägande<br />
rätt af jord sträckas, om den stall<br />
Un,
Bönderne.<br />
240<br />
lända et 2.and til fördel? Ethundrade sextio<br />
fyra swar inkommo, och en Zuris Doctor<br />
frän 2lken, Herr Le2rcle, wann belöningen<br />
för en Afhandling, uti hwilken han talat för<br />
Allmogens bästa. Författaren bcwisar a ena<br />
sidan den ostadiga nytt.m af Bondens rättat<br />
sjelf äga jord, och updagar därjämte de swärighetcr,<br />
som ätsölja wärfställighetcn af et<br />
sidant förstag, samt rader en Regering, at<br />
blott småningom försitta en af jlafweriet ännu<br />
tryckt och ouplyst Allmoge i frihet. Kejsarinnan<br />
har sjelf yppat stt tänkesätt uti detta<br />
ämne <strong>genom</strong> den wälgrundade utlätelscn, som<br />
läses inya Lag-Boken: Åkerbruket ka
Handelen4 241<br />
K. OZncellor ankoms til Archangel, blef<br />
därifrän, med mycken heders-bcwisning, hämtad<br />
til Moscau af Ivvgn VV2ll!i^itlcli 11. och<br />
inrättade Engelske Handels-ärcndernc pä si<br />
förmänlig fot, at hans Nation erhöllfri handel<br />
pä Rytzland, utan Tull eller nägot slagS<br />
afgiftcr. Under KliluKetl, utwärkades hos bemalte<br />
lvvön en utestutande handel för Engelsmän<br />
pä alla Rytzlands Nordiska Kuster.<br />
De inrättade ftera Waru-Lager och l><br />
'^-2n sjelf bygde dem et stort Magazin iMoscau.<br />
De infördeKläden, Bomull och Tenn,<br />
samt utförde Pälöwärk, Talg, Master och<br />
Skept-sörnödenheter. Sedan lw2n utbrcdt<br />
sina inkräktningar i Asien, erhöllo ängelsmännerne<br />
en utestutande rättighet at handla<br />
pä Persien och Buchariet. Dcste store förmäncr<br />
instränktes under l^eoäor, l^2NBSon,<br />
i anseende til nägot mistnöje, det Rysta Adelen<br />
fattat til Kngelste AmbastadcurenLo-<br />
>veß, men blefwo äterstälde under 60^8 Oclunol.<br />
Holländarne och Hanse - Städerne<br />
förssaffade stg med tiden rätt at handla uti<br />
Rytzland jämte Engelsmän, som dock bibehöllo<br />
frihet för pälagor. Under OeinetrilKa<br />
oroligheterna war Gngelsta hemdelen wacklande;<br />
repade sig dock a nyo. Men är 1648<br />
blefwo alle Engelsmän pä en gäng af Hle°<br />
xe^ förwiste utur alle Rysta<br />
Staterne. Orsaken tros wara den, at Holländarne<br />
erbudit Kronan en afgift af 15 procent,
Handelen.<br />
242<br />
cent, om dem stulle tillätas at si fritt handla ,<br />
som Angelsmännerne warit tilstadt. Kort<br />
därefter äterwunno i3ngelsmännerne handels-frihet,<br />
dock pä simma fot, som andre<br />
utlänningar, och endast pä Archangel. Oom«<br />
wellz och (^2rl den Andres Ambastader wunno<br />
ej alt hwad man önskade, emedan de icke<br />
iakttogo Ceremoniclet wid Rysta Hofwet.<br />
Det borde ock knapt förmodas, at iöngelsmännerne<br />
stulle äterwinna alla stna fordna<br />
friheter, dä andre Nationer gäfwo Tull. Det<br />
war nog, at dem tilstaddes fritt handla, äfwen<br />
uti inre delen af Rytzland, emot lika<br />
afgifter med Holländare. Archangel war<br />
Rytzlands enda Handelshamn, til dest Öar<br />
Peter I. förlade Hwita Haftvets handel til<br />
Östersjön. iTngelsmännerne inrättade snart<br />
den nya Handelen i Petersburg, och hafwa<br />
sedermera förnyat handels-fördragen med de<br />
följande Regenter.<br />
Af den Lista pä Waror, som är 1777<br />
af Engelska Skepp utfördesfränRytzland,<br />
och hwilkas wärde steg til 5 millioner Riksdaler,<br />
utgjorde Järn, Hampa och Lin, de<br />
förnämste Artiklar. Man wil därjämte anföra<br />
nägra wista ämnen, somi Swerige föraktas,<br />
och til handel icke samlas, men indra,<br />
ga betydeliga Summor uti Rytzland. Sä<br />
utfördes, t. e. nämde är, Borst för 100,000<br />
Riksdaler; Järnskräp för 4300 Riksdaler;<br />
Tagel för emot 500 Riksdaler, Harstinn<br />
för
Handelen. 243<br />
förBooNiksd.; gammalt Tagwärke, lumpor<br />
och Oxben för 1200 Riksdaler;<br />
swansarHäst- för 300 Riksdaler, 0. s. w.<br />
Hela Rytzlands utsteppning steg det aret<br />
til 9 millioner 600,000 Riksdaler, och införsten<br />
endast til 6,400,000, si atRikets<br />
werwigtöf- utgjorde 3,200,000 Riksdaler. Dock<br />
är sannolikt, at smyghandelen mycket<br />
skarförmin-<br />
denna handels-winst. Herr Oxe<br />
före, häller<br />
at med wisthet en tredjedel af hela Rysta<br />
handelen är i Gngeista händer.<br />
Rörande Rysta handelen utom Guropa,<br />
förtjäna äfwen nägre anmärkningar ak<br />
meddelas.<br />
Redan iI4:de ärhundradct förde Genuesarne<br />
och venetianerne<br />
Persista<br />
Indista och<br />
Waror öfwer Caspista Hafwct til<br />
Astracan, och Rytzarne spridde dem widare<br />
kring denna Werldstrakt, ända tilwisby pä<br />
Gottland. härjande, wid stulet<br />
af simma ärhundrade, gjorde, at handelen<br />
förlades tilSmirna och Aleppo, hwilke Städer<br />
lago beqwämligare til för Arabista Waror.<br />
persista och Bucharista handelen ätcrtog<br />
sedan til en del sin förra gäng. Sä<br />
länge Astracan och Casan lydde under<br />
tarerna,Tar-<br />
war förnämsta Waru -Lägret wid<br />
Chanernas Hof. Men sisom deste flyttades<br />
än hit och än dit, si blefwo med tiden Astracan<br />
och Terki de hufwudstkelige nederlags-platser.<br />
Handels- Caravamrne blefwo<br />
2 2 dock
244<br />
Handelen.<br />
dock ofta plundrade, til dest Iw2n kufwade<br />
Tartarerne 1554, hwarefter i3ngelsmännerne<br />
tilkräktade stg hela handelen pä Caspista<br />
Hafwet. lenliilon war den förste,<br />
som wägadc denne sjöfart är t 558, och erhöll<br />
handels-frihet pä Persien 1561. Flere<br />
följde HanS exempel. Man besökte Tumen,<br />
Derbent, Baku och Gilansta Kusten. Är<br />
1597 blef Lurrouzkß Handels-Skepp stängdt<br />
af is wid Nlolgas mynning och krotzadt, at<br />
Besättningen med möda räddade sig til Astracan,<br />
hwarefter handelen, en läng tid, uphörde<br />
pä detta.häll. Är 174' inrättade en<br />
Engelsman, Llton, et nytt Contoir i Räsch<br />
uti Gilan. Nägon twist yppades emellan<br />
z^ngelsmännerna och Rytzarna, si at l^lton<br />
gick iKulil
Handelen. 245<br />
dan Hlexe^/ K4icli2slonitlcl, kufwat Costakerna,<br />
blef Astrakan medelpunkten för persista<br />
handelen. Handelsmän frän Buchariet,<br />
Crim, Armenien, Persien och Indien,<br />
nedsatte sig därstädes. OZren, som sant olägenheter<br />
af Rysta Handels-Bätarnas oskickliga<br />
byggnad, förstrefHolländsta Skepsbyggare<br />
at afhjelpa denna brist. Men en ny<br />
resning af Costakcrna under Btenlco K^lin,<br />
gjorde detta steg fruktlöst. Rysta handelen<br />
lag si under, at Armcnianerne ensamne hade<br />
denna rörelsei sina händer. Man synes dock<br />
icke hafwa utsträckt den längre än MSchamakie,<br />
Hufwudstaden i Sirvan. Är 1711<br />
blef denna Stad eröfrad af 2.esgierna och<br />
Magazinerne plundrade. OZr Peter hadeomsider<br />
kommit mcd sina eröfringar ät denna kant<br />
si wida, at är 1723 Daghestan, Sirvan,<br />
G:'an och Masanderan, eller hela Caspista<br />
Sjöns Östra och Södra Kuster, honom<br />
tillades i et offenteligt fridsfördrag. Han inrättade<br />
därföre et Rystt Handels-Compagnie,<br />
fast af liten styrka, ty det bestod endast af<br />
400 Actier,hwardera om 120Riksdaler. Huf-<br />
wud-platscrne woro Astracan och Rislar.<br />
Deste Länder furmoS dock si kostftmme, at<br />
Kejsarinnan Hnn2 17,32 och 1735 äter afträdde<br />
dem tl Persien, med wilkor, at Rysta<br />
Compagniet stulle fritt och utan afgift<br />
handla i alla Caspista Hafwets Hamnar,<br />
bygga Magaziner för sina beqwämligheter,<br />
O 3 där
246 Handelen.<br />
där si godt syntes, icke sia under persisk<br />
Lagskipning, samt, wid timande stepsbrott, äterfä<br />
det bärgade Godset.<br />
Handelen fortsattes dock swagt, til detz<br />
nu regerande Kejsarinnan uphof Compagniets<br />
utestutande handels-rätt, tilstadde fri handel<br />
pä Persien, samt förböd inländska handelen<br />
ide nägder, där Röfware ofredade och plundrade<br />
Caravanerna. Rysta Consuler tilsittes<br />
iBaku och zSnzelli. Armenianerne<br />
drifwa dock smyghandel til Rysta Nationens<br />
städa. Astracan ligger pä en Ö, som tilffapas<br />
af Molga-Strömmens grenar, och är egenteliga<br />
stapelen för Rysta handelen pä Caspista<br />
Hafwet. Sedan Regeringen, <strong>genom</strong><br />
Floders förbindande, öpnat gemenskap emellan<br />
wolga och Östersjön, kunna Europeiske<br />
Waror med större lätthet föras til Astracan.<br />
Ehuru Staden blott har 47 graders<br />
bredd, är dock Vinter-kölden gansta sträng,<br />
si at Xvolga, i twä mänaders tid har is,<br />
som bär lastade Slädar. De store Skogar,<br />
somi Casankläda tvolgas stränder, meddela<br />
Ekwirke och Master för Skepsbyggerierna i<br />
Astracan.<br />
Caspista Hafwet är 123 mil längt och<br />
pä detz bredaste ställe nägot öfwer 40 mil.<br />
Dest mänge Bankar göra, at man nyttjar<br />
Fartyg, sim blott gä 9 a 10 fot djupt.<br />
Ström-dragenäro häftige. Stormarne wäldsim-
Handelen. 247<br />
samme och oordentelige. Wattnct saltaktigt.<br />
Ebb och stod röncs icke. Olyckor förefalla<br />
icke sällan, i anseende til Rysta Fartygens<br />
swaga byggnads-sätt. Caspista Hafwets siste<br />
är riktande. Uraliste Costakerne äga rät!<br />
At fiska 7^ mil pä hwardera sidan af Ural-<br />
Floden. Den öfriga Rysta stranden tilhörer<br />
Ästrakans Inwänare. Rammen af Stör<br />
och Beluga (Hcipenler Nulo) meddelar en<br />
stor myckenhet Caviar. Saltade och torkade<br />
utgöra desta Fiskar en bctydelig del af Rysta<br />
Folkets närings-ämne. Skalar uppehälla<br />
sig ömnigt uti simma Sjö och jag«S med<br />
fördel.<br />
De Hamnar, som i Caspista Hafwet<br />
besökas, äro dels Ryste, dels persiske, dels<br />
Cartariste.<br />
Rytzland har där Gurief och Ristar.<br />
Den förra platsen wid Aaiks utlopp har en<br />
liten, men stark Skants at betäcka nägden<br />
mot Rirgiserna; knapt 100 Hus och utom<br />
Garnisonen nägra fä Handelsmän, somdrifwa<br />
en swag rörelse. Ristar ligger pä östra<br />
Kusten. Handels-Skeppen mäste ankra wid<br />
past 6 mil frän Fästningen, sedan Floden<br />
Cerek upgrundat stg. Dit föras Europeiska<br />
Waror, som sedan fortstaffas tilPersien,<br />
samt föd-ämnen för Rysta Nybyggen wid<br />
Ccrek och för dem, som blbo nägden af Cau-<br />
casus. En liten smyghandel drifwes därifrän<br />
O 4<br />
pä
248<br />
Handelen.<br />
pä Tisslis iGeorgien, men för wägarnes<br />
osäkerhet, utan särdeles winst.<br />
Persien har följande Hamnar. Derbent<br />
är den sämsta Hamn i hela Sjön, och<br />
bcsökcs därföre sillan. Staden tilhörer Landskapet<br />
Sirvan, har en Tegel-Fästning eller<br />
rättare Wall, och bebos af perser, Cartarer<br />
och nägra fä Armenianer. Twä eller<br />
tre Rysta Skepp gä ärligen dit med Spannemäl<br />
för Derbens behof, samt Järn, Stal<br />
och Bly för s_.esgierna^och andre Cartariske<br />
stockar, som bebo Östra sidan af Caucasus.<br />
— (Tliezabad war den första Hamn,<br />
som besöktes; men där drifwes icke nu mera<br />
nägon handel. — Baku är den bästa Hamn<br />
i detta farwatten, och kunna Skeppen tryggt<br />
ligga för ankar pä 7 famnars watten; men<br />
inloppet är trängt och farligt. Staden är<br />
försedd mcd höga Tegel-murar, bebos, sisom<br />
Darbent, af perser, Tartarer och fä Ar-<br />
menianer. Egenteliga exporten bestar af<br />
Naphta och fint Bergsalt, hwilke<br />
bägge äm-<br />
nen hämtas i nägden pä Östra stdcm om wiken.<br />
Där stötts också Saffran och Bomull.<br />
Förnämsta handelen drifwes dock med rätt<br />
Silke, som kommer frän Sirvans Hufwudstad<br />
Schamakie, belägen 11 mil inuti Landet,<br />
och hindrar Bakus förfall. För detta<br />
war där et Ryskt Factorie; nu ombestyres<br />
alt af nägra Armenianer och Indianer. —<br />
EnZelli, en dälig By, besökes dock trägit för<br />
per-
Handelen. 249<br />
persista handelen. Skeppen mäste ankra pä<br />
redden. Staden delas i (Tlya och Gamla<br />
Gnzelli. Uti den ststnämde bo persianer och<br />
Armenianer under BopKis befäl; utidet sednare<br />
hafwa Rytzar och under Rysttbestydd<br />
stäende 2lrmenianer nedsatt stg. Consulcn<br />
har en Garnison af 30 man. Där finnes<br />
omkring 300 HuS af Rör samt twänne Kyrkor,<br />
en Ryst och en Armenianist. Rätta<br />
handelen drifwes dock iRascht frän l3nzelli.<br />
Denne Stad har blifwit rycktbar för<br />
sin handel och täftar med alla i denna del af<br />
Asien. Gilanste Silket, som är si mycket<br />
wärderadt, hämtas därstädes. Det finaste,<br />
som är hwitt, uphandlas mast af Curkar,<br />
men det gula af Rytzar. — Farabad och<br />
Medschetisar i Masandenm, äro twä smä<br />
Handels -Orter, som aftämna Silke, Ris,<br />
Bomull, m. m. — Astrabad besökes förhandelen<br />
med Candahar.<br />
, Tartarerne hafwa Balkan-witen, som<br />
innefattar ftera Holmar, bebodde af Sjöröfware<br />
och fruktbare pä Ris och Bomull. En<br />
O därstädes frambringar Naphta. De hufwudsakeligaste<br />
Handcls-Waror, dem Cartarerne<br />
hafwa at afiäta, sisom Bomull, spunnen<br />
och ospunnen, Pälswärk, Rhabarber, m.<br />
m. föras dock til Mangushlak.<br />
Är 1760 handlade Rytzland pä Caspi-<br />
sta Hafwet mcd en underwigt af 24,000<br />
O 5<br />
Riks,
250<br />
Handelen.<br />
Riksdaler, men är 1775 med en öfwerwigt<br />
af 244,000 Riksdaler.<br />
Rysta Waror gä <strong>genom</strong>Cartarista händer<br />
til Buchariet, hwars inwänare äro et<br />
til handel benägit Folk och idka denna näring<br />
med Persien, Indien, China, m. m.<br />
Deras Carcwaner, som föraGuld, Silfwer,<br />
persiskt och Indiskt Mynt, ädla Stenar,<br />
Bomullstyger, m. m. löpa ofta fara at plun-<br />
dras af Rirgiserna.<br />
Angäende Rytzlands handel pä China,<br />
är säkrast at afbida utslaget frän pekingsta<br />
Hofwet pä den stora beskickning, som är ämnad<br />
at ditsändas. (^) Skulle det än widare<br />
lyckas Rytzland, at, frän de Länder<br />
wid Östra Oceanen, til hwilka Cap. Oolc<br />
wisit wägen, hämta Hafs- Utter -stinn och<br />
med dem öpna en omedelbarlig handel pä<br />
lapon ifrän Ramtschatka, si blir sannolikt<br />
ingen Handelsgren, ätminstone för nägon<br />
tid, mera lönande i män af förlaget. Sädant<br />
är därjämte si mycket wigtigare, som<br />
Ramtschatka nu mera blifwit nästan uttömdt<br />
pä dyrbara Pälswärk, och AleutisteOarne,<br />
som blifwit underlagde, mäste snart uphöra<br />
at meddela desta ämnen.<br />
Osr Peter hade redan den widsträkta afsigten<br />
at öpna handel pä Swarta Hafwet,<br />
men nödgades upstjuta detta företagande. Det<br />
har<br />
("*) Nu afbruten <strong>genom</strong> Kriget.
Handelen. 251<br />
bar warit nu regerande Kejsarinnan förbehällit,<br />
at drifwa denna plan til närmaste fullbordan,<br />
i det porten är 1774 fant stg twungen<br />
at tilstädja Rytzland fri segelfart <strong>genom</strong><br />
Bosphorus ochDardanellerna. Herr Oxs<br />
utbreder sig lärorikt öfwer detta ämne och<br />
hans spädom är nu fullbordad, at detta ärende<br />
icke stulle komma til stadga utan nya<br />
blods-utgjutelser. För Rytzland, som äger<br />
en försikrad besittning af Azohsta Sjön,<br />
som redan wid Swarta Hafwet anlagt flere<br />
Fästningar, som <strong>genom</strong> eröfringen af Rrim<br />
och Ruban samt en betydelig Landsträcka emellan<br />
Don och Dniester, kommit i ständ<br />
at bygga Handels-Städer och utrusta Skeps-<br />
Flottor i denna nägd, synes endast wara öfrigt<br />
til detta förstagets fullbordande, at uti<br />
Swarta Hafwet uprätta en Sjömagt, som<br />
tyglar Curkista styrkan, hwilket beror af<br />
detta Krigets utgäng.Isidan händelse synes<br />
en stor hwälfning förestä Europeiska<br />
handelen pä när Rytzland ostörd<br />
kan föra stt Järn och ftere dest Exporter til<br />
Archipelagen, och kanste äfwcn i Franska<br />
Hamnar undersälja de öfrige Huropeiske<br />
handlande Magter. Man har redan sedt Rysta<br />
Handels-Flaggan taga denna kosan til<br />
Coulon. Widare fortsättning beror pä Krigslyckan<br />
och Europeiske Potentaternas förhällande,<br />
hwarföre detta ämne förbigasidetta<br />
Sammandrag. Ryste Bergwärken förtjäna<br />
nar-
252<br />
Bergwckrken.<br />
närmare Läsarens upmärksimhet och nägot<br />
omständeligare widrörande.<br />
Rysta Kronan innehafwcr alla Guldoch<br />
Silfwer-Wärk, som i Landet blifwit uptäcktc,<br />
jämte nägra fä Koppar- och larn-<br />
Wärk.<br />
voctst Guld-Grufwa, belägen emellan<br />
Bergwärken. 253<br />
lare Metaller frän desta Wärk, och är 1774,<br />
af farhäga at sidant kunde blifwa bekant,<br />
uptäckte han sjelf minornas rikedom för Kejsarinnan,<br />
som lade dem under Kronan. De<br />
kallas gemenligen Rolyvanste Grufwor, af<br />
Vyn Rolyvan, där smältningen skedde. Men<br />
sisom den trakten fants fattig pä Skog, förlades<br />
Ugnarne pä lämpeligare ställen. Deste<br />
Grufwor hafwa i sednare aren gifwit ärligen<br />
frän 40 til 48,000marker Silfwer. Silfret<br />
gifwer öfwer 3 procent Guld, som fränstiljes<br />
i Petersburg. Är 1771 hade man utur desta<br />
Wärk, frän deras första uptäckt hämtat<br />
400,000 marker Silfwer samt 12,720 marker<br />
Guld, och ifrän den tiden kan man antaga<br />
en ärlig tilwärkning af 44,000 marker Silfwer<br />
och 1200 marker Guld. Wid Grufworne<br />
sytzelsättas 40,000 Nybyggare, utom<br />
den närboende Allmogen, som i stället<br />
förMantals-skattens erläggande, hugger wed,<br />
kölar och förstår. Pä sidant sitt äro alla<br />
utgifter besparde och tilwärkningcn en ren winst.<br />
Säsom Kopparen kom til föga nytta, inrättades<br />
1765 et Myntwärk, som däraf stär<br />
skiljemynt til en ärlig Summa af 200,000<br />
Riksdaler, med hwilka deniarbete förwandlade<br />
Mantals-ssatten ecsittes och de öfrige<br />
utgifter bestridas. Silfret försändes til Petersburg<br />
pä Slädar i twänne forstor. Den<br />
förra företages i början af Wintren och anländer<br />
straxt efter. Jul; den sednare lämnar<br />
Rolyvan nMiWintrm och ankommer pä<br />
sista föret.<br />
Ner-
254<br />
Bergwärken.<br />
tTlerschinsteSilfwer-Grufworneöpnades<br />
1704. De äro belägne i Daurien, Siberiens<br />
Sudöstra del emellan Floderna Shista<br />
och Argun, och äro gansta tal-rike. De<br />
hade til är 1772 gifwit 236,031marker Silfwer,<br />
samt sistnämde är 200 marker Guld.<br />
Ärliga afkastningcn kan tagastil 16,020<br />
marker. Af 4^ooo marker Silfwcr fränsfedas<br />
500 marker GuldutiPetersburg. Malmen<br />
är gansta blystark, hwarföre Silfret<br />
lättare fränssiljcs. Emedlertid ligga där ftere<br />
millioner Pud Bly utan at nyttjas. Endast<br />
14 til 13,000 Pud Bly brukas wid Kopparens<br />
rening i Rolyvan, det öfriga lönaricke<br />
frakten. Utförsel af Bly til China är därjämte<br />
förbuden. — Wid desta Grufwor arheta<br />
wid past 1900 frie Nybyggare, 1000 til<br />
1300 fängar samt 11,000 RystaBönder, af<br />
hwilka 5000 bo längre bort, äro Jordbrukare<br />
och endast wintertiden förstaMalmentil Gjuterierna,<br />
dä däremot de öfrige sytzelsittas med<br />
det ständigt erforderliga arbetet. Ärliga omkostnaden<br />
stiger til 59/200 Riksdaler.<br />
Isednare tider äro nägra Silfwer-Grufwor<br />
uptäcktc nära s_.ena.<br />
Guldet frän Catharinenburgkostar Kronan<br />
160 Riksdaler marken, men myntas til<br />
272, si at ändock minsten är betydelig.<br />
Silfret frän Rolyvan är ren behällning.<br />
Silfret frän tTlerschinst kostar Kronan frän<br />
3 til 4 Riksdaler marken, men sisom denna<br />
mark
Bergwärten. 255<br />
mark wid utmyntningen göres til wid patz 17<br />
Riksdaler, är minsten gansta stor. Det fränstedade<br />
Guldet kostar ungefär 45 Riksdaler<br />
marken.<br />
Kronan besitter blott fä Järn- och Koppar-Wärk.<br />
Dest Järn-Bruk iNorra delen<br />
af Länet Glonetz tilwärka blott 8 til 10,000<br />
Pud Tackjärn ärligen, för Canoner, Kulor,<br />
Bomber, samt 15,000 Pud Stängjärn. bl-<br />
ralianste Järnwärken hafwa 1700 frie Arbetare<br />
och 26,300 Böndershandräckning. Där<br />
smiddes är 1772 423,937 Pud tilStängjärn<br />
och Plätar förFlottan, Fästningswärken och<br />
Armeen. Ramenste Wärken smidde simma<br />
är 93,000 Pud til Canoner och 3172 til<br />
Stängjärn.<br />
ILänet Orenbmg pä wästra sidan af<br />
Uraliste Bergen äro 4 Koppar -Grufwor,<br />
hwilke, tillika mcd 3-ne ipermien, ar 1772<br />
endast smälte 13,868 Pud Koppar.<br />
ICatharinenburg myntas Koppar,<br />
som föres sjöledes til Moscau, Petersburg<br />
och andre Orter at kringspridas.<br />
De ftäste enssildtas Bruks-Egendomar<br />
äro belägne uti Uralista Bergen, som hafwa<br />
icke mindre än105 Smältwärk, 56 förJärn,<br />
37 förKoppar samt 7 sör bägge Metallerna.<br />
Wid desta sytzelsittas 95,000 Bönder. Är<br />
1772 utgjorde tilwärkningen 130,169 Pud<br />
Koppar och 4/558,713 Pud Tackjärn. Agaren<br />
erlägger för hwart Pud en statt af 6
256<br />
Bergwärken.<br />
styfwer wid past, samt destutom 7 styfwer<br />
wid utförseln i Tull.<br />
Af Kopparen är ägaren förbunden sälja<br />
halfwa afkastningen til Kronan för 4 Riksdaler<br />
18 stilling Pudet, aftämnad i Catharinenburg,<br />
det är wid past 2 Daler 8 öre<br />
Kopparmynt marken, hwilket HerrOxe kallar<br />
et lagt pris. För den öfriga delen betalar<br />
Kronan i Catharinenburg emot 7 Riksdaler,<br />
i Moscau 3 Riksdaler 13 stillmg,i<br />
Petersburg 3 R:daler 44 stilling, ägaren dock<br />
obetagit at söka annan Köpare.<br />
I Catharinenburg MS ärligen Kopparmynt<br />
til en Summa af 1,620,000 Riksdaler,<br />
dä et Pud Koppar riktar Kronan wid<br />
utmyntningen mcd en winst af 3 Riksdaler<br />
18 stilling.<br />
Rysta Kronans inkomst af Bergmarken<br />
synes altsi ärligen blifwa Riksdal, still.<br />
Af winsten pä Kopparmyntet 1,030,500.<br />
As 44,000 marker Silfwer<br />
och 1200 marker Guld frän<br />
Rolyvan, myntade<br />
Af 16,320 marker Silfwer<br />
och160 marker Guld frän<br />
tTlerschink.<br />
Af Kronans<br />
Järnstatt af mstildta<br />
1,123,656: 36.<br />
234,777: 24.<br />
130,119: 9.<br />
145,377:<br />
Summa 2,719,930: 21.<br />
Eller nägot öfwer 163 Tunnor Guld.<br />
O K
'. ',/,.->'<br />
'<br />
',''.' ' '<br />
,<br />
? '^' ,'^ ,v<br />
, - - - - - _ , ,> - ,.,^,<br />
, > » > > ><br />
,>-',<br />
__z ,. . >> . ><br />
»<br />
- -_' -'>' , .^. i"_ ,>','^ ^ v ' ^<br />
. ./^ > ,, /./.',>,,,^ v,