Aktuellt nummer 2/2013 - Elsäkerhetsverket
Aktuellt nummer 2/2013 - Elsäkerhetsverket
Aktuellt nummer 2/2013 - Elsäkerhetsverket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
aktuellt #2<br />
| <strong>2013</strong><br />
elfack <strong>2013</strong><br />
– en mötesplats för alla elintresserade<br />
» sid 3<br />
så blir din<br />
sommar elsäker<br />
» sid 6-7<br />
allvarliga brister<br />
i usb-laddare<br />
» sid 14
gd har ordet<br />
Det behövs fler behöriga installatörer!<br />
Efterfrågan på kompetenta per so ner<br />
som kan bereda och utföra el in stalla<br />
tioner kommer att vara stor de<br />
när maste decennierna.<br />
vi har en miljon bostäder, både<br />
villor och flerbostadshus, som byggdes<br />
under 60 och 70talen som behöver rus<br />
tas upp – inte minst energimässigt. Nya<br />
smarta styrfunktioner kommer att finnas<br />
även för hemmabruk och blir en del<br />
av det vi kallar smarta elnät. Här finns<br />
möjlighet att spara energi och pengar<br />
för den förutseende.<br />
I smarta elnät ingår också nya små ska<br />
liga energiproduktionsanläggningar, till<br />
exempel solceller för villatak. Dessa in<br />
stal lationer måste göras av personer med<br />
behörighet eller under över in se ende av<br />
behörig installatör.<br />
Värmepumpsinstallationer är ett an nat<br />
viktigt område där rätt kunskap krävs,<br />
och där det ännu återstår många hus<br />
som behöver byta energisystem. Efter <br />
frågan på laddstolpar och uttag för elfordon<br />
kommer också att öka. Sam tidigt<br />
sker stora satsningar inom både järnväg<br />
och annan spårtrafik i hela landet.<br />
I alla dessa verksamheter behövs god<br />
Foto: ADAM LunDquISt/SVEnSkA MäSSAn<br />
tillgång på personer med behörighet,<br />
inte bara hos chefer, för att genomföra<br />
alla arbeten och i tillräcklig omfattning<br />
kon trollera innan installationen tas i bruk.<br />
Antalet behöriga installatörer i El säker <br />
hetsverkets register är 39 403 per soner.<br />
Enligt SCB finns det närmare 10 000<br />
elinstallationsföretag. Behöriga in stalla<br />
törer är verksamma också i andra verk <br />
samheter än elinstallationsföretag, exem<br />
pelvis inom elnätsföretag och in du stri.<br />
Det finns dessutom många behöriga<br />
installatörer som inte alls är verksamma<br />
idag. Tyvärr har vi väldigt lite kunskap<br />
både om var behöriga installatörer arbe<br />
tar och hur många yrkesmän det finns<br />
som arbetar under överinseende av behörig<br />
installatör.<br />
en tredjedel av alla som söker behörig<br />
het får avslag eftersom de inte<br />
upp fyller kompetenskraven när det gäller<br />
praktik eller utbildning. Vi gör nu<br />
för ändringar i <strong>Elsäkerhetsverket</strong>s föreskrif<br />
ter när det gäller utbildningskrav<br />
och praktik som bättre än tidigare svarar<br />
mot den kom petens som behövs för de<br />
olika be hörighetsnivåerna.<br />
Förhoppningsvis ska det därigenom<br />
aktuellt | elsäkerhetsverkets nYhetsbrev #2 | <strong>2013</strong><br />
bli enklare att förstå vad som krävs för<br />
att få behörighet och inspirera fler som<br />
har en ordentlig kompetens att söka en<br />
egen behörighet.<br />
elsäkerhetsverkets för söksverk samhet<br />
med prov kan också på några års sikt<br />
leda till att många som idag inte kan få<br />
behörighet ges en möjlighet, utan långa<br />
kurser och stora kostnader.<br />
Jag har stor respekt för den yrkes kunskap<br />
som finns idag. Duktiga och intresserade<br />
hantverkare har all rätt att vara<br />
stolta över sitt arbete. Många som har<br />
ECYcertifikat eller har lång er farenhet<br />
som yrkesman tror jag med ganska<br />
enkla åtgärder skulle kunna upp gradera<br />
sig och få egen behörighet och därmed<br />
ett värdefullt bevis på sin kompetens.<br />
Jag ser framför mig många män och<br />
kvinnor med kompetens till självständigt<br />
arbete och som kan växla mellan olika<br />
arbetsgivare och branscher. Det kommer<br />
att krävas för att kunna attrahera unga<br />
alerta medarbetare till en bransch i stark<br />
utveckling!<br />
tel 0550-851 00 | registrator@elsakerhetsverket.se | WWW.elsakerhetsverket.se<br />
REDAKTÖR | Per Hellström | per.hellstrom@elsakerhetsverket.se<br />
ANSVARIG UTGIVARE | Elisabet Falemo | elisabet.falemo@elsakerhetsverket.se<br />
LAYOUT & PRODUKTION | Whiter Shade AB<br />
elisabet falemo |<br />
generaldirektör
elfack på svenska mässan<br />
i göteborg<br />
Christian Söderholm i förgrunden. Tomas Åberg som konstruerat elcentralen förklarar hur tävlingen går till.<br />
Vartannat år under en veckas tid pågår<br />
elbranschens största mötesplats Elfack.<br />
några utställare hade hela<br />
kvarter stora utställningsplatser till att<br />
några delade monter. <strong>Elsäkerhetsverket</strong><br />
deltog med seminarier med intressanta<br />
ämnen men också med en monter där<br />
det fanns kluriga frågor att grubbla över.<br />
Branschmässan Elfack, 1317 maj,<br />
bjöd på ett stort område med 420 mont<br />
rar att besöka. På Elfack <strong>2013</strong> fanns<br />
det en fantastisk chans för de 23 000<br />
besökarna att se det nya på marknaden<br />
för bland annat lampor, gå på intressanta<br />
seminarier och verkligen fördjupa sig i<br />
alla hörn av elbranschen.<br />
Många valde att stanna till vid El säker<br />
hetsverkets monter på andra vå nin<br />
Mustaschprydde Leif Svensson här i samspråk med vännen Peter Andersson.<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 3<br />
gen för att diskutera allt från ellagen,<br />
CEmärkning till enklare elanläggningar.<br />
några valde att stanna till för att diskutera<br />
behörighetsfrågan medan andra<br />
tog del av <strong>Elsäkerhetsverket</strong>s bro schyrutbud.<br />
Ett stort antal seminarier ägde rum<br />
under mässans fem dagar där exempelvis<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong> bidrog med rapport<br />
om reservkraft men också ett seminarium<br />
om ny teknik för belysningsprodukter<br />
som kan orsaka problem med elsäkerhet<br />
och EMCstörningar.<br />
forts sid 4
Susanne Weitner, marknadsansvarig på agenturföretaget Gycom, hade just anlänt<br />
till mässan. Gycom jobbar exempelvis med Electroskandia som Rickard Dittlau<br />
representerar.<br />
forts från sid 3<br />
Stort mörkertal av el olycksfall<br />
– när det gäller inrapporterade fall<br />
av olyckor är vi på samma nivå som de<br />
andra länderna i norden. Däremot hade<br />
vi det högsta antalet dödsfall orsakade<br />
av elolyckor under 20082011, berättade<br />
klasGöran Sundvall, teknisk expert vid<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong>, under ett av de se minarier<br />
som <strong>Elsäkerhetsverket</strong> stod värd<br />
för.<br />
Med utgångspunkt från den år liga<br />
elolycksfallsrapporten som El säker hetsverket<br />
ger ut visade han en över siktsbild<br />
över hur det har sett ut med elolycksfall<br />
sedan ellagen kom 1902. Efter<br />
seminariet fortsatte dis kus sionerna.<br />
Christian Jakobsson, som till vardags<br />
arbetar på Fortum Distribution, hade<br />
frågor om det stora mörkertalet av inrap<br />
porterade elolyckor. Han hade sin<br />
bild klar.<br />
– Jag är övertygad om att man i Sverige<br />
är dåliga på att rapportera in elolyckor.<br />
Jag har sett en stor skillnad mot<br />
hur det är i Finland.<br />
Han fick medhåll av ABB:s elsäker hetssamordnare,<br />
Reine Freden grener som<br />
sam tidigt menade att vi ändå i Sverige<br />
rap porterar in fler fall av elolyckor och<br />
att ledningen i stora företag nu börjar ta<br />
detta med inrap portering av även mindre<br />
elolyckor på allvar.<br />
Mustascher och montrar<br />
Susanne Weitner är marknads ansvarig<br />
på Gycom, ett företag som handlar<br />
med installationsprodukter. Hon var på<br />
Svenska mässan under torsdagen och<br />
hade, förutom sitt eget represen ta tionskap<br />
för Gycom, siktet inställt på nå got<br />
speciellt.<br />
– Med tanke på min roll så går jag<br />
mycket runt och tittar på montrarna hur<br />
de ser ut. Själva tekniken lämnar jag lite<br />
därhän, berättar hon.<br />
På mässan som inrymmer en stor<br />
variation av olika sorters företag var<br />
Gycom ett av alla agenturföretag. De<br />
arbetar med utländska företag och<br />
säljer sedan dessa företags produkter i<br />
Sverige.<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 4<br />
Anders Moberg, projekt- och teknikchef på AH Automation<br />
AB stod tillsammans med vd Joacim Lorentsson i <strong>Elsäkerhetsverket</strong>s<br />
grannmonter.<br />
Mässans kanske snyggaste mustasch<br />
bars i alla fall av kvalitetsingenjör Leif<br />
Svens son som till vardags arbetar på<br />
kärnkraft verket Ringhals.<br />
– Jag har precis anlänt så jag har inte<br />
hunnit se så mycket ännu. Men man<br />
träffar en hel del vänner på en sådan här<br />
stor mässa.<br />
Små som stora företag fanns närvarande<br />
Ett annat företag, AH Automation, hade<br />
monter precis mitt emot Elsäker hetsverkets<br />
monter. De är ett före tag på<br />
cirka 90 anställda som gör loss nings utrust<br />
ning för fartyg. De jobbar ock så med<br />
infrastrukturlösningar såsom re serv kraft<br />
och ställverk.<br />
– Tyvärr finns här inte så många slutanvändare<br />
eller slutkunder som vi hoppades.<br />
Men alla våra stora leve ran törer<br />
finns här på mässan. Därmed får man<br />
höra vad som är på gång, säger företagets<br />
vd Joacim Lorentsson.<br />
text: Per HellStröM<br />
foto: elSäkerHetSverket
RAPPORT FRÅN ELFACKSMäSSAN<br />
EIo:s Elsäkerhetsdag bjöd på ett välbesökt seminarium när man<br />
presenterade rapporten ”Bristerna med behörighetssystemet”<br />
under Elfackmässan i Göteborg.<br />
behörighetsfrågan i centrum<br />
ersätt behörighet under överinseende med individuell<br />
behörighet. Utfärda statlig ellegitimation, fysisk IDbricka och<br />
ge <strong>Elsäkerhetsverket</strong> tillsynsansvar och sanktionsmöjligheter.<br />
Det var EIo:s huvudbudskap i paneldebatten som leddes av<br />
moderatorn Fredrik Belfrage.<br />
Modernare regelverk nödvändigt<br />
Systemet med elinstallatör och yrkesmän som arbetar under<br />
överinseende härstammar från 1919. <strong>Elsäkerhetsverket</strong> och<br />
EIo Elektriska installatörsorganisationen, vill att ett modernare<br />
regelverk ska tas fram. Elisabet Falemo generaldirektör på<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong> och Jan Siezing, vd på EIO, fick svara på<br />
många bra frågor som ställdes av den engagerade publiken.<br />
– Jag har arbetat i elbranschen i hela mitt liv, hördes en röst i<br />
publiken. Vi har ett behörighetssystem som fortfarande är lika<br />
rörigt vad jag kan se efter mina 65 år inom yrket.<br />
– Vi måste ge branschen och konsumenterna ett be hörighetssystem<br />
som är begripligt och tryggt, menade Elisabet<br />
Falemo. Det ska vara tydligt, enkelt och elsäkert. För att öka<br />
elsäkerheten behöver reglerna vara så tydliga att vi kan kontrollera<br />
att de följs och att brott mot elsäkerhetsreglerna får<br />
tydliga konsekvenser.<br />
vinster och svårigheter med el-legitimation<br />
Det fanns åsikter både för och emot en personlig legitimation<br />
bland publiken. Vinsterna handlar till exempel om att få ett<br />
smidigt system som ska gälla över alla sektorer och inte vara<br />
organisatoriskt bundet. Det är ett sätt att skapa tydlighet så<br />
att man som konsument vet vad man ska fråga efter och vara<br />
säker på att man anlitar rätt kompetens. Det underlättar också<br />
rörligheten på arbetsmarknaden för elektrikern och det blir<br />
enklare att bevisa sin kompetens även i andra länder med en<br />
gemensam legitimation.<br />
Elisabet Falemo fick frågan om vad hon själv kunde se för<br />
argument emot en gemensam ellegitimation.<br />
– naturligtvis kommer det att innebära en hel del merarbete.<br />
Det krävs resurser både hos <strong>Elsäkerhetsverket</strong> och hos utbildare<br />
i en övergångsfas till ett nytt system.<br />
Göran Söderlund, tidigare ombudsman från SEF Sveriges<br />
Elektrikerförbund, menar att 50 000 elektriker inklusive honom<br />
själv är emot förändringar gällande behörighetssystemet.<br />
– <strong>Elsäkerhetsverket</strong>s förslag till nya föreskrifter är ett hot<br />
mot elsäkerheten och slår sönder en hel yrkeskår, menade han.<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 5<br />
Vårt ECYcertifikat som finns visar redan att personen gjort en<br />
lärlingstid och har en godkänd utbildning.<br />
regler som spänner över hela branschen<br />
Elisabet Falemo menade att det finns tusentals elin stalla tionsföretag<br />
och många elektriker inom industrin som inte om fattas<br />
av avtalen som reglerar ECYcertifikat. Elsäker hets verket vill<br />
att det ska finnas kompetenskrav på de yrkes verksamma oavsett<br />
vilken bransch de jobbar i.<br />
Hela regelsystemet med överinseende är föråldrat och ineffektivt<br />
ansåg Jan Siezing. Nya typer av företag som finns<br />
idag kräver att elsäkerheten sätts i fokus – inte hur man är<br />
or gani serad.<br />
– Bristen på tydlighet förhindrar samarbeten med andra<br />
branscher. Det är och har varit förödande för utveckling och<br />
till växt, menade han.<br />
Jan Siezing underströk vikten av att näringsdepartementet<br />
snarast tillsätter den aviserade utredningen av behörig hetssystemet<br />
så att systemet kan moderniseras och personliga<br />
elek trikerlegitimationer införas.<br />
– Elsäkerheten behöver både tydliga regler och en bra<br />
säker hetskultur. när det blir ändrade regler behöver vi gå ut<br />
med tydlig information om vad som gäller. Det ansvaret har vi<br />
gemen samt och det handlar om att få ett enkelt och begripligt<br />
be hörig hetssystem som går att förstå för såväl alla som jobbar<br />
med el som konsumenterna, avslutade Elisabet Falemo.<br />
text: Cia edlund<br />
foto: JorMa valkonen<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong>s generaldirektör Elisabet Falemo och Jan Siezing i<br />
EIO:s paneldiskussion om behörighetsfrågan.
så blir<br />
din sommar<br />
elsäker<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 6<br />
forts sid 7
forts från sid 6<br />
tips<br />
Risken för allvarliga elolyckor är som störst under sommaren. Sol, vind, vatten<br />
och tem pe ra tur skillnader sliter på elprodukter och kablar. Lätt klädda semesterfirare<br />
i kombination med felaktig el hantering är en hög riskfaktor.<br />
att risken för elolYckor ökar sommartid har flera orsaker.<br />
– Folk är ofta är lättklädda och kanske till och med barfota när de står ute i trädgården och gör saker<br />
som att slipa dörrar eller använda elgrillen. Det gör att det blir större risk för allvarliga skador om något<br />
blir fel på den utrustning de använder, berättar Fredrik Sjödin, överinspektör vid <strong>Elsäkerhetsverket</strong>.<br />
Se upp med elektriska trädgårdsredskap<br />
Vid användning av elprodukter utomhus, till exempel häcksaxar, elgrillar, våffeljärn eller belysning ska<br />
alltid skyddsjordade uttag användas och dessa ska gärna vara skyddade av en jordfelsbrytare.<br />
– Anslut aldrig produkter som används utomhus till uttag inomhus. Många drar för läng ningssladdar<br />
inifrån och ut, speciellt i sommarstugan där man kanske saknar eluttag utomhus. Det kan vara förenat<br />
med livsfara, säger Fredrik Sjödin.<br />
Använder du kabelvinda ska sladden alltid vara utrullad när den används, annars kan den bli varm<br />
inuti. Det är också viktigt att kontrollera att kablar och stickproppar är hela innan du använder dem. Sol,<br />
vind, vatten och temperaturskillnader sliter på sladdarna och med tiden kan de gå sönder.<br />
Jordfelsbrytare kan rädda liv<br />
I nya hus finns det jordfelsbrytare. De löser ut och bryter strömmen direkt om en elapparat går sönder.<br />
Många äldre hus saknar dock jordfelsbrytare.<br />
– För de som inte har möjlighet att installera jordfelsbrytare finns det portabla jordfelsbrytare att<br />
använda. Det är en billig livförsäkring, konstaterar Fredrik Sjödin.<br />
Det är viktigt att ta för vana att prova sin jordfelsbrytare med jämna mellanrum. På tryckknappen som<br />
finns på jordfelsbrytaren står hur ofta du ska trycka på den. Slår den ifrån fungerar den som den ska.<br />
Följ bruksanvisningen<br />
På sommaren kan det vara lockande att ta ut elprylar som egentligen är avsedda för inomhusbruk. Vi<br />
plockar ut musikanläggningar, kylskåp och allt möjligt den här tiden på året. Vill man vara säker ska<br />
man aldrig använda elektriska apparater utomhus om de inte är avsedda för ändamålet. Läs noggrant<br />
igenom bruksanvisningarna och använd produkterna på det sätt tillverkaren har sagt, uppmanar Fredrik<br />
Sjödin.<br />
Egna lösningar när det gäller elektricitet till poolar och dammar kan vara förenat hög elolycksfallsrisk.<br />
El och vatten är en livsfarlig kombination. Fråga en elinstallatör om du är osäker på vad som gäller.<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 7<br />
• Har du inte jordfelsbrytare – skaffa en portabel.<br />
• Anslut aldrig produkter som används utomhus<br />
till ojordade uttag inomhus.<br />
• Använd inte sladdar för inomhusbruk utomhus.<br />
• Använd aldrig kabelvindor med sladden<br />
upprullad. Den kan bli varm inuti.<br />
• Kontrollera kablar och stickproppar innan du<br />
använder dem. Använd inte förlängningssladdar<br />
som saknar petskydd.<br />
• Dra inte sladdar så att de kan orsaka fallolyckor<br />
och dra ur sladden till elgrillen när du grillat<br />
klart.<br />
text: Cia edlund foto: elSäkerHetSverket
elsäkerhetsverkets preliminära rapport i januari<br />
visade att elolyckor med dödlig utgång var rekordlågt 2012.<br />
Antalet som förolyckades stannade på en person vilket är den<br />
lägsta siffran på 110 år. Den slutliga rapporten som kom i maj<br />
bekräftar den trend som visar att allt färre dödsolyckor beror<br />
på elolycksfall. Under 2012 har 340 elolyckor och 209 tillbud<br />
kommit till myndighetens kännedom. 2011 var siffrorna 438<br />
olyckor och 178 tillbud.<br />
– Vi har följt elolyckfallsstatistiken sedan 1940talet och den<br />
långsiktiga trenden har varit ständigt färre omkomna, säger<br />
klasGöran Sundvall, teknisk expert vid <strong>Elsäkerhetsverket</strong>.<br />
Sedan 50talet har kunskap, arbetsmetoder och elektrisk<br />
materiel förbättrats och ett systematiskt arbetssätt har gett<br />
resultat.<br />
vanliga orsaker<br />
De senaste tio åren har siffrorna för elolyckor med dödlig<br />
utgång pendlat mellan två till åtta personer. De vanligaste<br />
orsakerna vid dödsolyckor är att personer kommer i kontakt<br />
med kontaktledningar vid elbanedrift (järnvägar, tunnelbanor<br />
etcetera), anslutningsledningar i hemmet, olyckor på eldistribu<br />
tionsnätet eller inom industrin.<br />
En ny grupp som inte fanns tidigare är elolyckor i samband<br />
med kopparstölder.<br />
elolyckor och yrkesmän<br />
Elyrkesmännen har blivit bättre på att anmäla elolyckor även<br />
om mörkertalet fortfarande är stort. De senaste tio åren har<br />
anmälningarna fördubblats. Inom industri och gruvor har<br />
elolyckor minskat kraftigt under 2012. De flesta olyckorna<br />
sker inom verksamhetsområdet elnät och energiförsörjning.<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong>s rapport visar att tre av fyra elolyckor som<br />
medförde sjukdagar för elyrkesmän (20002012) har orsakats<br />
av ett arbetsfel.<br />
– För de yrkesmän som jobbar med el beror de flesta<br />
elolyckorna på att starkströmsanläggningen inte frånkopplats<br />
felbeteende vanligaste<br />
orsaken vid elolyckor<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong>s årliga rapport om elolyckor<br />
visar att tre av fyra elolyckor uppkommer i<br />
samband med ett felbeteende vid elarbete.<br />
Men det totala antalet elolyckor visar en positiv<br />
trend och har mer än halverats på trettio år.<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 8<br />
som planerats. Det brister i kontrollen av att driftspänningen är<br />
frånkopplad i rätt anläggning, säger klasGöran Sundvall teknisk<br />
expert vid <strong>Elsäkerhetsverket</strong> och ansvarig för rapporten.<br />
elolyckor och lekmän<br />
Den vanligaste orsaken till en elolycka hos lekmän under<br />
arbetet är strömgenomgång i kroppen. Olyckan beror i de<br />
allra flesta fall på ett tekniskt fel. I så många som 40 procent av<br />
dessa fall är orsaken en felaktig anslutningskabel.<br />
Vi har följt elolycksfallsstatistiken sedan 1940talet och den<br />
långsiktiga trenden har varit ständigt färre omkomna, säger<br />
klasGöran Sundvall. Men vi har ett stort mörkertal bland privat<br />
personer eftersom det inte finns någon skyldighet för dem<br />
att anmäla.<br />
fakta<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong> får kännedom om elolyckor genom:<br />
• anmälningar från Arbetsmiljöverket<br />
(så kallade paragraf 2anmälningar)<br />
• anmälningar avseende olycksfall som inträffat och som<br />
drabbat en arbetstagare<br />
• anmälningar till <strong>Elsäkerhetsverket</strong> via verkets webbplats<br />
eller via telefon<br />
• anmälningar och rapporter från innehavare av en<br />
nätkoncession<br />
• anmälningar och rapporter från innehavare av en<br />
starkströmsanläggning<br />
• anmälningar för spårburen trafik eller trådbuss<br />
• mediebevakning.<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong>s elolycksfallsrapport för 2012 finns<br />
att ladda ner på www.elsakerhetsverket.se/sv/<br />
Publikationer/Publikationsshop<br />
text: Cia edlund<br />
foto: arkivbild elSäkerHetSverket
förändrade behörighetsföreskrifter<br />
med syfte att tydliggöra och likabehandla<br />
Efter diskussion med företrädare för olika verksamheter<br />
och intressen har <strong>Elsäkerhetsverket</strong> tagit fram förbättrade<br />
föreskrifter om behörighet för elinstallatörer.<br />
efter en kom plet terande konsekvensutredning av<br />
förslaget tillstyrkte re ge ringens Regelråd under maj månad<br />
de nya föreskrifterna. För valt ningsrätten har också ställt sig<br />
positiva till förbätt ringarna i sitt remissvar. Fem fackliga orga<br />
nisationer med Elek tri ker förbundet i spet sen<br />
ställer sig kritiska till förslaget.<br />
Horst Blüchert, teknisk direktör vid El säkerhetsverket,<br />
har arbetat med utredningen och de<br />
nya föreskrifterna.<br />
vad handlar förändringarna om konkret?<br />
– två gamla föreskrifter slås ihop och blir en. De<br />
viktigaste förändringarna handlar om att den<br />
som vill söka behörighet får en bättre möjlighet<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 9<br />
att tillgodoräkna sig relevant praktik. Genom att klargöra<br />
vad som gäller för personer som gör utbildningspraktik eller<br />
praktik som anvisats av en myndighet, får dessa en möjlighet<br />
att utföra arbetet under överinseende av elinstallatör.<br />
Det blir tydligare och mer rättvisa krav på kunskap<br />
för den som söker behörighet genom att<br />
bedömningen av utbildning kommer att grundas<br />
på verkliga kunskaper och färdigheter.<br />
forts sid 11
forts från sid 9<br />
Hur påverkar det utbildningsaktörer?<br />
– Befintliga utbildningar kan utvecklas och bättre motsvara de krav som<br />
ställs för att få behörighet. Som det sett ut hittills så har föreskrifterna<br />
hindrat utveckling av utbild ningar vilket resulterat i att bara vissa aktörer<br />
gynnats. Nu kommer också fler utbildningsaktörer att få möjlighet att<br />
er bjuda utbildningar som uppfyller behörighetskraven.<br />
kommer någon del i de nya föreskrifterna att påverka anställningsförhållandet<br />
mellan elinstallatör och yrkesmän?<br />
– De nuvarande undantagen som finns i 13 § ELSÄKFS 2007:2 + 2010:4<br />
kommer att finnas kvar men anpassas till dagens verklighet så att alla<br />
företag behandlas likvärdigt. Med de nuvarande undantagsreglerna<br />
har det varit otydligt om vem som ansvarar för krav på dokumentation<br />
av undantagen och vad som ska dokumenteras. Därmed har det också<br />
varit svårt att bedriva tillsyn över hur behörig installatör hanterar<br />
yrkesmän om anställningsförhållande ej finns.<br />
Nu höjer vi elsäkerheten genom ett tydligare dokumentationskrav<br />
där elinstallatören ska dokumentera vad arbetet omfattar och vilka<br />
yrkesmän som deltar under dennes överinseende.<br />
På så vis ökar vi möjligheten till effektiv tillsyn och det ger en större<br />
trygghet för konsumenten.<br />
när kommer de nya föreskrifterna att träda i kraft?<br />
– De nya föreskrifterna träder i kraft 1 januari 2014. Fram till dess gäller<br />
de gamla föreskrifterna.<br />
Rätt<br />
svaR<br />
på tävlingen<br />
under Elfackmässan<br />
under elfackmässan kunde de som ville testa sin<br />
elkunskap vara med i en tävling i <strong>Elsäkerhetsverket</strong>s monter.<br />
Det handlade om att svara på frågor om vilka brister man<br />
hittade i en elcentral, finna fem fel på produkter och klura<br />
ut vilka påståenden som var rätt gällande behörighetsfrågor.<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong> säger grattis till vinnaren<br />
som heter Björn Johansson från Vargön!<br />
Han får en Ipad från <strong>Elsäkerhetsverket</strong>.<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 10<br />
hallå där…<br />
... Roger Hjortendal,<br />
Målilla, som är en<br />
av våra absolut<br />
flitigaste face bookvänner.<br />
Du håller koll på<br />
Elsäkerhets verkets<br />
sida på Facebook.<br />
Hur kommer det<br />
sig?<br />
– Jag jobbar med utbildningar i el frågor och<br />
då gäller det att hålla sig à jour och ta reda<br />
på det senaste som gäller i branschen. när det<br />
läggs ett för säljningsförbud av er brukar jag ta<br />
upp det i mina kurser. Det finns även en hel del<br />
annat intressant som dyker upp där som jag<br />
använder mig av när jag lär ut.<br />
Hur kan du vara så snabb med att gå in och<br />
göra tummen-upp på våra inlägg?<br />
– Haha! Ja, det kanske verkar som om jag inte<br />
har nåt att göra. Men det händer väl att man<br />
är på Facebook på kvällstid. och då är jag inne<br />
och ser inlägg som jag sedan delar med mig<br />
av.<br />
Hur startade det här intresset för el säkerhet?<br />
– Jag har varit fascinerad av el sen jag var<br />
liten. Sedan har jag en far som varit i el och<br />
telebranschen som säkert påverkat. nu har jag<br />
jobbat som yrkeslärare på elprogrammet i 20<br />
år, de sista åren även som utbildningskonsult<br />
inom el.<br />
vad gör du idag?<br />
– Som utbildningskonsult har jag uppdrag åt<br />
Stockholms tekniska institut och är ut bildare<br />
på grundläggande elutbildningar och be hörighetsutbildningar.<br />
Sedan är jag yrkes lärare på<br />
el och energipro gram met i Hultsfred.<br />
då ligger det nära till hands att använda dig<br />
av material från elsäkerhetsverket?<br />
– Det är mycket bra material ni har och jag<br />
använder många av era broschyrer, som de om<br />
EMC och om jordfelsbrytare. Skulle jag tipsa om<br />
något så skulle det vara att <strong>Elsäkerhetsverket</strong><br />
skulle mark nadsföra era produkter lite mer.
En dag om den<br />
svenska produktmarknaden<br />
torsdagen den<br />
25 april var det<br />
en heldag med<br />
kunskapsutbyte,<br />
föreläsningar<br />
och mingel där<br />
branschfolk kunde<br />
möta myndigheter<br />
i frågor om den<br />
svenska marknaden<br />
för produkter och<br />
marknadskontroll.<br />
”din produkt, ditt ansvar” var namnet på seminariedagen.<br />
– Sverige är ett av de mest handelsberoende länderna i Eu, sa HansEric Holmqvist,<br />
generaldirektör för Swedac, när han öppnade dagen som arrangerades av Swedac<br />
och Marknadskontrollrådet. HansEric Holmqvist berättade att inom detaljhandeln<br />
har medvetenheten om gränser och lagar ökat betydligt de tio senaste åren, men<br />
att det ändå finns behov av ett forum som detta – en kontaktpunkt mellan företag<br />
och myndigheter.<br />
– Att produkter fyller alla krav är inte myndigheternas ansvar. Vi har inte intro duktionskontroll<br />
av varor idag, sa HansEric Holmqvist och fort satte.<br />
– Det är inte alltid företagen tycker att det ska vara som det är. De kan tycka att<br />
det vore enklare om myndigheterna berättade exakt hur man ska göra. Men det är<br />
inte vår roll.<br />
Myndigheter har istället tillsynsansvar inom olika områden.<br />
CEmärkning av produkter var ett tema under dagen. Andra infallsvinklar var de<br />
olika direktiven som gäller marknadskontroll av produkter i Sverige och olika företag,<br />
såväl tillverkare som distributörer, gav föreläsningar om deras egna erfarenheter. Ett<br />
annat intressant tema var "Hur kan myndigheterna hjälpa företagen?".<br />
tullverket berättade från scenen om hur de medverkar i marknadskontroll samt<br />
om import från tredje land (alltså land utanför Eu).<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 11<br />
forts sid 12 <br />
Pontus Sannéus, Almi företagspartner<br />
har under många<br />
år arbetat med att rådgöra och<br />
utbilda om CEmärkningen<br />
in om Eukommissionen. Han<br />
fick många frågor vid sin<br />
monter och har här fått besök<br />
av Mattias Åström från Drift<br />
Scan dinavian AB, och Jonas<br />
Mårtensson, nimbell AB.<br />
– Vi är ett litet företag som<br />
gör elbilar. Jag är här för att<br />
skaffa namn på personer i<br />
myndigheterna som man kan<br />
fråga, sa han.
forts från sid 11<br />
Mellan föredragen fanns tid för min gel.<br />
På plats i <strong>Elsäkerhetsverket</strong>s mon ter fanns<br />
Fredrik kagerud, Martin Gus tafs son och<br />
Per Hellström.<br />
välbesökt monter<br />
Många ivriga frågeställare kom fram till<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong>s monter.<br />
– Jag mötte många aktörer med insikt<br />
i sina branscher som var väldigt po sitivt<br />
in ställda till oss. De tyckte vi gjorde<br />
ett mycket bra jobb när vi kon trollerar<br />
elek triska produkter. De menade att<br />
det finns många tvivelaktiga pro dukter<br />
på marknaden som de ville att vi skulle<br />
kolla på, berättade Martin Gus tafsson,<br />
in spektör marknadskontroll vid El säkerhets<br />
verket och fortsätter.<br />
– Vi fick höra av branschinsatta hur<br />
det kan gå till när mindre seriösa aktörer<br />
sätter sina produkter på marknaden.<br />
Andra frågor var exempelvis om vad<br />
som krävdes vid import från tredje land.<br />
tillfälle att träffa myndigheter<br />
17 myndigheter finns under Marknadskontrollrådets<br />
paraply. En av dessa,<br />
kon sumentverket, deltog och från scen<br />
be rättade Mikael Schmidt om hur vi<br />
myn digheter ska samarbeta, hur marknadskontroll<br />
går till men poäng te rade<br />
främst att myndigheter inte ska svara<br />
på frågan "hur ska jag tillverka min produkt?".<br />
uppdateringar under dagen<br />
Dagen kunde följas via Elsäker hets verkets<br />
Facebooksida men också täta uppdateringar<br />
på Swedacs egna webb sida<br />
samt via Twitter, Linkedin och Instagram.<br />
text: Per HellStröM<br />
foto: elSäkerHetSverket<br />
följ oss på facebook du också<br />
Jonas Mårtensson från Nimbell AB frågar Fredrik Kagerud (tv) om vad<br />
som gäller för marknaden med elbilar.<br />
Sofia Green, Tullverket diskuterar med Hans-Eric Holmqvist, generaldirektör för Swedac.<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong> finns på Facebook. Du behöver inte ha ett konto på Facebook för<br />
att se vad vi skriver. Har du ett konto och vill följa oss – tryck på ”gilla”knappen.<br />
På Facebook hittar du nyheter, försäljningsförbud och pressmeddelanden från<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong>.<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 12
profilen<br />
Han menar att det är trögt som sirap att jobba med standardiseringar ihop med<br />
de andra europeiska länderna och poängterar vikten av kunskap om elbranschen i<br />
Elsäkerhetsrådet. nu har Göran Söderlund deltagit för sista gången i rådets möte.<br />
Den 23 maj sa han tack och adjö.<br />
elsäkerhetsrådet har en mycket<br />
viktig funktion, menar Göran Söderlund.<br />
Rådet har sin självklara plats. Sedan kan<br />
man givetvis diskutera ramarna.<br />
– Vi som är tillsatta ska se till att ver ket<br />
följer de riktlinjer som medborgarna fått<br />
fram. En mycket viktig funktion. Sedan<br />
gör det ingenting att de som sitter där<br />
har stor kunskap om elbranschen också,<br />
säger Göran Söderlund.<br />
Han växte upp i de södra förorterna<br />
av Stockholm, gick tvåårigt gymnasium<br />
för att sedan jobba en tid som lärling.<br />
Intresse för el och elsäkerhet har han<br />
haft länge. Det vaknade tidigt.<br />
nu har Göran Söderlund varit rådsmed<br />
lem i Elsäkerhetsrådet under i närmare<br />
tolv år.<br />
– Det första förordnandet fick jag av<br />
Mona Sahlin, sedan har bland annat<br />
Maud olofsson också givit mig ett treårigt<br />
förordnande i rådet, berättar han.<br />
Beroende på uppdraget Elsäker hetsrådet<br />
har så är sammansättningen av<br />
leda möter rätt bra. Ledamöterna, som<br />
är nio till antalet är från, för att nämna<br />
några, Elektriska nämnden, Post och<br />
tele styrelsen, Teknikföretagen och Konsu<br />
mentverket. kanske skulle för ord nandet<br />
vara längre än tre år resonerar Göran<br />
elsäkerhetsrådet ett avslutat<br />
kapitel för göran söderlund<br />
Söderlund och skickar in en brask lapp.<br />
– Men jag tycker det har blivit mer<br />
ar betsmarknadspolitiska frågor som behandlas<br />
i rådet istället för elfrågor. Jag<br />
hade gärna sett att det varit mer fokus<br />
på det senare.<br />
– Annars har alla stor kompetens i<br />
rådet och vi har också alla vår spets kompetens.<br />
I en undersökning som Elsäker hetsverket<br />
gjorde i början av Göran Söderlunds<br />
tid i Elsäkerhetsrådet, visade det<br />
sig att det bara var cirka 16 procent av<br />
inträffade elolyckor som rap por te ra des<br />
in. något som visar på ett stort mörker<br />
tal. Denna undersökning vill Göran<br />
Söder lund få till stånd igen.<br />
– Vi tror ju nu att elolyckorna minskar.<br />
Men det kan vi inte fastställa. Den<br />
här frågan kan jag tycka att El säkerhetsverket<br />
hellre skulle syssla med än<br />
att ändra behörighetens utformning för<br />
elinstallatörer.<br />
det är inte bara i Elsäkerhetsrådet<br />
Göran Söderlund suttit länge. I Svenska<br />
elektrikerförbundet har han varit sedan<br />
1990. Nu sedan en tid har han dock gått<br />
i pension, även om han fortfarande är<br />
upp bunden i några uppdrag.<br />
om han ska ta fram något speciellt<br />
till fälle eller ärende som diskuterats i Elsäkerhetsrådet<br />
tar det inte lång tid för<br />
Göran Söderlund att peka på en speciell<br />
händelse.<br />
– när generaldirektören Gunnel Färm<br />
kom in och tog över ordförandeskapet<br />
blev det ändring. Det visade sig en ny<br />
sida av <strong>Elsäkerhetsverket</strong> som jag tycker<br />
var positiv. tidigare hade det varit per<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 13<br />
soner som varit på skruv och mutternivå,<br />
alltså väldigt tekniskt lagda, som<br />
varit ordförande. nu kom något helt<br />
annat.<br />
– På <strong>Elsäkerhetsverket</strong> anställdes också<br />
en beteendevetare och samarbete<br />
med norge startades. Man gjorde den<br />
här undersökningen om hur det såg<br />
ut med inrapporterade elolyckor. Det<br />
här är det mest banbrytande som hänt<br />
under mina år i Elsäkerhetsrådet. En stor<br />
eloge till Gunnel Färm.<br />
– Sedan tycker jag det rann ut i sanden<br />
och återgick till skruv och mutternivå<br />
efter Gunnel Färm, tyvärr.<br />
internationell grupp om elsäkert arbete<br />
En annan påtaglig del som Göran Söderlund<br />
reflekterar över handlar om SEK<br />
Svensk Elstandard och standardisering<br />
och skedde mellan åren 2006 och 2012.<br />
Då träffades representanter från 30talet<br />
med lems länder för att komma överrens<br />
om text till en skrift om elsäkert arbete<br />
på elek triska anläggningar.<br />
I gruppen bidrog Sverige nästan alltid<br />
med en person från en myndighet och en<br />
person från facket som representerades<br />
av Göran. I detta sammanhang var enda<br />
fackliga representanten svensk. Mer parten<br />
av de andra representanterna kom<br />
från stora kraftbolag.<br />
– Att jobba med standardiseringsarbete<br />
är som att jobba i sirap. Av allt det<br />
här arbetet som började väldigt lovande<br />
blev resultatet en enda kommentar<br />
om spänningsprovare, av slutar Göran<br />
Söderlund.<br />
text: Per HellStröM<br />
foto: SvenSka elektrikerFörbundet
<strong>Elsäkerhetsverket</strong> har under vårvintern marknadskontrollerat ett antal uSBladdare<br />
med avseende på elsäkerhet. Samtliga, tio stycken, har resulterat i försäljningsförbud.<br />
Fem av dessa har haft så allvarliga brister att de dessutom har återkallats från konsument.<br />
många usb-laddare visar<br />
allvarliga brister<br />
brister i usb-laddare har genere<br />
rat ett stort intresse från medierna under<br />
våren. och efter uppmärksamheten ser<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong> en ökad medveten het<br />
hos konsumenterna.<br />
– Vi får in fler USBladdare för marknadskontroll<br />
än tidigare och vi ser också<br />
att konsumenterna har hittat vårt<br />
anmälenproduktformulär på webbsidan,<br />
säger Martin Gustafsson, in spektör<br />
på Avdelningen för produkter vid <strong>Elsäkerhetsverket</strong>.<br />
En uSBladdare är en produkt som<br />
ansluts till vägguttaget (230 volt) och är<br />
försedd med en eller flera USButtag där<br />
man kan ansluta bland annat telefoner,<br />
mediaspelare och surfplattor.<br />
– Hittills har vår marknadskontroll visat<br />
att nio olika sorters uSBladdare har<br />
allvarliga brister. Det i sin tur innebär att<br />
tusentals uSBladdare på marknaden kan<br />
vara farliga, säger Martin Gustafsson.<br />
Flera brister kan ge elchock och brand<br />
Hos flera av de testade USBladdarna<br />
finns stor risk för elchock och brand.<br />
De flesta laddarna har extremt korta<br />
av stånd mellan området där 230 volt<br />
kommer in och uSButtaget. Det gör<br />
att överslag mycket lätt kan ske vilket<br />
kan spänningssätta uSButtaget och det<br />
som sitter i uttaget, med 230 volt.<br />
Ett av för säljningsförbuden handlade<br />
om att en av laddarna ger störningar i<br />
el nätet.<br />
Stickpropparna<br />
Stickproppens utförande på flera av de<br />
testade produkterna har visat sig ha fel<br />
dimensioner eller att inte motstå me<br />
Här kan du se vilka uSBladdare som fått försäljningsförbud av <strong>Elsäkerhetsverket</strong><br />
www.elsakerhetsverket.se/sv/Produktsakerhet/Forsaljningsforbud<br />
ka nisk påfrestning. Det går alltså att<br />
vrida stiften på flera av laddarna. Det<br />
i kombination med att interna an slutningar<br />
inte är korrekt utförda gör att<br />
man kan spänningssätta uSButtaget<br />
med 230 volt. Det medför också en stor<br />
risk för elchock och brand.<br />
Märkningen<br />
Märkningen på många av de testade<br />
laddarna uppfyller inte kraven. Ofta<br />
sak nas CEmärkningen, vilket är en förut<br />
sättning för att den ska få säljas på<br />
den europeiska marknaden där Sverige<br />
ingår.<br />
några laddare hade också ett hölje<br />
som inte uppfyller kraven. Kraven är<br />
bland annat att det ska motstå värme<br />
på ett visst sätt och bidra till brandbegränsning.<br />
En laddares hölje sprack<br />
väldigt lätt och efter det kunde man<br />
komma åt spänningsförande delar och<br />
få en elchock.<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 14<br />
det Här bör Man titta eFter<br />
titta efter Ce-märkningen<br />
• Är produkten CEmärkt uppfyller<br />
den Eu:s säkerhetskrav. Saknas<br />
CEmärk ningen på uSBladdaren<br />
så får den inte säljas, skänkas eller<br />
ens ges bort.<br />
• Märkning ska finnas med bland<br />
annat uppgifter om tillverkare,<br />
typbeteckning, spänning, och<br />
effekt.<br />
titta på bruksanvisningen<br />
Den ska vara på svenska.<br />
text: Cia edlund<br />
foto: elSäkerHetSverket
när elproduktionen blir<br />
smartare<br />
Framtiden kommer sannolikt<br />
ge oss smartare elnät.<br />
Exempelvis förespås ökad<br />
lokal produktion med hjälp<br />
av solceller och vindkraftverk.<br />
Då måste vi beakta<br />
konsekvenserna av att<br />
kunden i sin produktion i<br />
vissa fall matar ut elektrisk<br />
effekt på nätet och i andra<br />
fall tar ut elektrisk effekt.<br />
i elsäkerhetsverkets ”PM gäl lande<br />
elsäkerhetskonsekvenser vid en storskalig<br />
introduktion av kon cep tet Smarta<br />
elnät” har <strong>Elsäkerhetsverket</strong> gjort en nulägesbild<br />
med tankar om vad fram tiden<br />
har att ge.<br />
Produktion och distribution av el<br />
Nya möjligheter att optimera och styra<br />
förbrukningen av el har sett dagens<br />
ljus i takt med den ständigt pågående<br />
tek nikutvecklingen. Ett allt större inslag<br />
av småskalig lokal produktion av el<br />
förväntas i framtiden både i täta stadsnät<br />
och på landsbygden.<br />
utvecklingen av smarta elnät pågår i<br />
hela världen och framför allt i uSA. För<br />
att försöka ha nulägesbilden för oss i<br />
Sverige klar har <strong>Elsäkerhetsverket</strong> kollat<br />
över konceptet smarta elnät och tittat<br />
på vad det kommer att kunna innebära<br />
för svensk elsäkerhet och för verket i<br />
framtiden.<br />
Det av regeringen tillsatta Samordningsrådet<br />
för smarta elnät kommer att<br />
ha ett samlat förslag till svensk handlingsplan<br />
för smarta elnät och en slutrapport<br />
senast den 1 december 2014.<br />
<strong>Elsäkerhetsverket</strong> är inte representerat i<br />
rådet men följer dess arbete i syfte att<br />
iden tifiera faktorer som kan påverka<br />
myn dighetens uppdrag.<br />
detta är några av de faktorer verket<br />
har att beakta:<br />
• Det blir troligen en ökning av övertonshalt<br />
i spänning och ström från växelriktare<br />
i solcellssystem. Detta är EMCrela<br />
terat.<br />
• Bortkoppling av felströmmar med likströmsinnehåll,<br />
framför allt från sol cellsanläggningar<br />
måste säkerställas.<br />
• Eventuell uppdatering av utförandeföreskrifter<br />
för energilager inkluderande<br />
batterisystem.<br />
• Föreskrifter för yrkesmässigt arbete<br />
på starkströmsanläggning kan behöva<br />
upp dateras (ELSÄKFS 2006:1) med<br />
hän syn till att viss produktion/förbrukning<br />
kan upprätthållas med hjälp av lokal<br />
och distribuerad produktion.<br />
Central produktion<br />
när man med smarta elnät fokuserar<br />
på elsäkerhetsteknisk påverkan finns<br />
mån ga delar att ta i beaktning. Central<br />
el produktion i form av kärnkraft, kol,<br />
olje och fossileldad kraftvärme, vattenkraft<br />
samt nya alternativa energislag<br />
kom mer även i framtiden att utgöra<br />
en betydande del av landets behov av<br />
elektrisk energi. Sannolikt påverkas denna<br />
typ av produktion minimalt vid in tro<br />
PM:et går att beställa ut i via vår<br />
registratur och har diarie<strong>nummer</strong>:<br />
13ev207<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 15<br />
duktionen av smarta elnät.<br />
tvärtom kommer central elproduktion<br />
av olika slag vara en nödvändig resurs<br />
som balanskraft till den ökande vindkraft<br />
och solcellsproduktionen i nätdelar<br />
för distributionsspänning 22 kilovolt,<br />
11 kilovolt och 230 volt. Det kan till<br />
och med bli aktuellt att bygga ut central<br />
pro duktion av just detta skäl.<br />
lokal produktion i vindkraftverk och<br />
solcellsanläggningar<br />
när det kommer till lokal produktion<br />
sker den i första hand i små vindkraftverk<br />
och i solcellsanläggningar. Då handlar<br />
pro blematiken bland annat om två fall<br />
av produktion:<br />
• Produktionen är större än förbrukningen,<br />
alltså kunden matar ut elektrisk<br />
effekt på nätet.<br />
• Produktionen är mindre än förbrukningen,<br />
alltså kunden tar ut elektrisk<br />
effekt från nätet.<br />
ovanstående innebär att kunden vissa<br />
tider på dygnet utnyttjar nätet som energilager.<br />
Begreppet ”prosumers” har<br />
blivit ett uttryck i dessa sammanhang.<br />
För utförande av solcellsanläggningar<br />
och vindkraftverk finns följande före <br />
skrifter att fördjupa sig i: El säker hetsverkets<br />
ELSÄKFS 2008:1 och 2008:2<br />
samt Arbetsmiljöverkets föreskrifter AFS<br />
2008:3 för vindkraft anlägg ningar.<br />
Många faktorer att beakta<br />
Inom området smarta elnät finns flera<br />
delar som man bör titta på: Intelligent<br />
styr ning och kommunikation, Energilager,<br />
Ar bete på starkströmsanläggningar samt<br />
Elbilar och hybrider.<br />
text: Per HellStröM och<br />
anderS PeterSSon
TILL SIST...<br />
FRÅGOR & SVAR<br />
På www.elsakerhetsverket.se kan du ställa frågor direkt till någon av<br />
våra experter i vår frågebank. i frågebanken kan du själv söka bland<br />
inkomna frågor och se vad experterna svarat. Här kan du läsa några av<br />
de frågor som kommit in till myndigheten.<br />
Jag Har eCY-CertiFikat. vad Får<br />
Jag göra?<br />
vilka elinstallationsarbeten får jag utföra<br />
på egen hand och ansvara för<br />
om jag innehar ett ECY-certifikat som<br />
elektriker? Certifikatet är utfärdat av<br />
el branschens Centrala Yrkesnämnd.<br />
Svar: På egen hand får du inte utföra<br />
något elinstallationsarbete.<br />
Du måste vara anställd i ett företag<br />
Nya medarbetare<br />
där det finns en behörig elinstallatör,<br />
han eller hon har då ansvar för att de<br />
elinstallationer som utförs av företaget<br />
blir riktiga.<br />
JonaS bengtSSon<br />
började den 20 maj som elinspektör vid<br />
Regionkontor Syd i Hässleholm. Jonas har<br />
tidigare arbetat som elkonstruktör på HP<br />
Tronic i Ljungby. Han har lång erfarenhet<br />
både som elkonstruktör, installations och<br />
industrielektriker.<br />
i äldre elinStallationer kan<br />
SkYddSledarenS Färg variera<br />
Jag bor i en hyreslägenhet. i köket<br />
finns två takarmaturer och när jag<br />
skulle byta den ena upptäckte jag att<br />
skydds ledaren var gul/grön till den<br />
ena armaturen medan den var enbart<br />
gul till den andra. är det tillåtet att<br />
göra elinstallationer på det här sättet?<br />
Svar: Vid nyutförande ska skyddsjordsledare<br />
ha färgkombination gul/<br />
grön och inget annat.<br />
I äldre elinstallationer kan skyddsjordsledaren<br />
vara antingen gul/grön eller i<br />
vissa fall röd. I riktigt gamla el an läggningar<br />
kan även andra färger förekomma.<br />
en riktigt trevlig sommar<br />
önskar vi på elsäkerhetsverket!<br />
JoCa koStiC<br />
började den 6 maj som inspektör på<br />
Avdelningen för produkter på huvudkontoret<br />
i kristinehamn. Joca kostic som utbildat sig<br />
vid karlstads universitet har tidigare arbetat<br />
på Rejlers Ingenjörer i karlstad.<br />
aktuellt #2 juni <strong>2013</strong> | 16<br />
Om skyddsjordsledaren inte är gul/grön<br />
bör det finnas någon form av doku men <br />
ta tion eller skyltning som visar vilken färg<br />
man har använt för att märka skyddsjordsledare<br />
med.<br />
tv-SPel Med brittiSk StiCkProPP<br />
Jag har köpt ett tv-spel som levererades<br />
med brittiska stickproppar. Med<br />
spelet levererades också en adapter<br />
från brittisk till svensk stickpropp.<br />
är det okej att sälja produkter med<br />
brittisk stickpropp i Sverige?<br />
Spelet köpte jag från ett svenskt företag<br />
på webben. Jag undrar om de bryter<br />
mot någon regel?<br />
Svar: Förfarandet bryter mot de regler<br />
som finns. Det är inte okej att sälja en<br />
produkt i Sverige som kräver en reseadapter<br />
för att brukas i Sverige.<br />
ELSÄKFS 2000:1 är den föreskrift<br />
som noga föreskriver vilka stickproppar<br />
en produkt får vara försedd med som<br />
sätts på marknaden i Sverige.<br />
4 710<br />
Idag har vi 4 710 prenumeranter<br />
på aktuellt och 1 837<br />
prenumeranter på våra<br />
Försäljningsförbud.<br />
PRENUMERERA<br />
du också!<br />
www.elsakerhetsverket.se/sv/<br />
Publikationer/Prenumerera<br />
nästa <strong>nummer</strong> av<br />
aktuellt kommer i<br />
september