"Rapporten om spökgarn" (pdf) - Håll Sverige Rent
"Rapporten om spökgarn" (pdf) - Håll Sverige Rent
"Rapporten om spökgarn" (pdf) - Håll Sverige Rent
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Draggningsutrustningen s<strong>om</strong> användes var traditionell ”rep och strykeklo”-<br />
utrustning. Klon sitter fast i en kätting s<strong>om</strong> fungerar s<strong>om</strong> sänke och s<strong>om</strong> är<br />
förankrad i en lina. Varje båt har använt sin privata draggningsutrustning.<br />
De olika utrustningarna var principiellt lika men varierade något i antal ”piggar”<br />
och storlek. Det är avgörande att båtarna får använda egna strykeklor för att<br />
uppnå bästa möjliga resultat. Strykeklon känns olika och det krävs därför vana<br />
att avläsa ”signalerna” s<strong>om</strong> förmedlas upp längs repet.<br />
Om man jämför utrustningen s<strong>om</strong> användes i detta projekt med till exempel den<br />
utrustning s<strong>om</strong> norska Fiskeridirektoratet använde i sina draggningar 2009<br />
(Langedal G. et al 2009) så är dessa klor mycket mindre och lättare. Anledningen<br />
är att båtarna s<strong>om</strong> används är mindre än de norska och bottnarna ser annorlunda<br />
ut. Dessut<strong>om</strong> är garnlänkarna i <strong>Sverige</strong> konstruerade av tunnare material, vilket<br />
innebär att de inte kan belastas av lika kraftigt drag s<strong>om</strong> de norska.<br />
Omfattningen av draggningarna sattes till 30 timmar per båt (motsvarande tre<br />
sjödagar). I den effektiva draggningstiden är transporttiden samt den tiden s<strong>om</strong> är<br />
använd på att få upp garnen borträknad.<br />
13<br />
Figur 7 Draggningsutrustningen<br />
s<strong>om</strong><br />
användes av Star,<br />
Simrishamn<br />
Figur 8 Draggningsutrustningen<br />
s<strong>om</strong><br />
användes av Clipp,<br />
Gotland