riksgränsen
riksgränsen
riksgränsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Regnar 1982; Karlsjö 1995; Persson 2006) är de äldsta tillförlitliga<br />
urkunder som talar om <strong>riksgränsen</strong>s sträckning. Vid en jämförelse<br />
mellan listorna (se en utmärkt tabellarisk sammanställning hos Karlsjö<br />
1995:23–29), åskådliggörs ett antal tvister om gränsens sträckning.<br />
En gränskommission 1603 sattes att utreda dessa (Styffe 1848).<br />
Detta utgör ett kompletterande material.<br />
Stefan Persson (2006) har hävdat att det är först vid denna tid som<br />
gränsens exakta sträckning får rikspolitisk betydelse. Han antyder<br />
även att det är först vid 1500-talets mitt som vi kan se belägg för en<br />
riksidentitet hos allmogen, även om den lokala identifikationen förblir<br />
viktigast.<br />
Tillsammans upptar de tre gränslistorna 197 gränspunkter längs<br />
Skånes och Blekinges nordgräns. Överensstämmelse mellan 1554 års<br />
svenska och 1555 års danska lista finns på 20 punkter längs Skånegränsen<br />
och 33 punkter längs Blekingegränsen. Många av de övriga<br />
punkterna skiljer sig åt utan att egentligen indikera tvister; det kan<br />
helt enkelt röra sig om vilka platser man valde att tradera som gränsmärken<br />
på båda sidor om gränsen. I ett antal fall finns dock meningsskiljaktigheter.<br />
Särskilt tydligt är detta kring Björnhult i Härlunda<br />
socken, i ett stort område mellan Mörrumsån och Mieån, ett litet område<br />
mellan sjöarna Nätterhövden och Sidlången i Vissefjärda socken,<br />
ett område öster om Lyckebyån vid Fur och ett annat längre nedströms<br />
Lyckebyån strax norr om Bjuraby (Karlsjö 1995, passim).<br />
Riksgränsen kom aldrig att fastställas i detalj så länge som den existerade.<br />
De sista oklarheterna kring sträckningen utreddes först på<br />
1700-talet av svenska lantmätare. I perspektiv av det herravälde som<br />
de dynastiska staterna utövade under 1500- och 1600-talet saknade<br />
emellertid dessa tvister all betydelse. Några konflikter om strategiska<br />
punkter eller om ”skatteunderlaget” fanns knappast. Konflikterna<br />
rörde främst utmarksutnyttjandet och var alltså en realitet främst i<br />
allmogens perspektiv, hos vilka <strong>riksgränsen</strong> egentligen inte var åtskiljande<br />
utan liminal. Även om Gustav Vasa erbjöd sig som Skånelandskapens<br />
regent och tidvis ockuperade Blekinge, kan alltså i stort sett<br />
sägas att 1554 och 1555 års gränslistor avspeglar en konsensus mellan<br />
danska och svenska kronan om gränsens sträckning.<br />
manifesta maniPulationer<br />
Hur har denna vindlande gränslinje bildats? Det är på intet sätt självklart<br />
att den skulle komma att ligga där den låg när man på Gustav<br />
Vasas tid dokumenterade den. Utgångspunkten är ju att längs den<br />
215