Regleringen av marknadsföringen av alkohol i ... - Vaasan yliopisto
Regleringen av marknadsföringen av alkohol i ... - Vaasan yliopisto
Regleringen av marknadsföringen av alkohol i ... - Vaasan yliopisto
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
48 <strong>Vaasan</strong> <strong>yliopisto</strong>n julkaisuja. Tutkimuksia<br />
EG-domstolen fastslog således att det svenska <strong>alkohol</strong>reklamförbudet i sig utgör<br />
ett hinder för den fria rörligheten för varor mellan medlemsländerna. EGdomstolen<br />
överlämnade proportionalitetsbedömningen, huruvida detta hinder<br />
kunde anses proportionerligt mot bakgrund <strong>av</strong> syftet att skydda folkhälsan eller<br />
om detta var för drastiska åtgärder och om det fanns andra lösningar för att skydda<br />
folkets hälsa, till den nationella domstolen då den ansågs bättre lämpad än EGdomstolen<br />
att göra den undersökning <strong>av</strong> de faktiska och rättsliga förhållandena<br />
som kännetecknar förhållandena i Sverige.<br />
I enlighet med den proportionalitetsbedömning som EG-domstolen förutsatte,<br />
skall man alltid välja en sådan åtgärd som påverkar handeln mellan medlemsstaterna<br />
på minsta möjliga sätt. Det förekommer ett antal rättsfall som fungerat som<br />
grund för proportionalitetsbedömningen och vilka olika element som skall ingå i<br />
en sådan. Ett <strong>av</strong> de mera kända fallen är det så kallade Rheinheitsgebot (C-<br />
178/84). Fallet gällde öl som fick marknadsföras såsom öl enbart om det endast<br />
innehöll humle, jäst, vatten och malt. Detta medförde att all annan öl som innehöll<br />
andra tillsatser var förbjudna i Tyskland. Därmed blev i praktiken en stor del <strong>av</strong><br />
alla utländska öl uteslutna från den tyska ölmarknaden. Enligt Tyskland var detta<br />
det bästa för det allmänna hälso- och konsumentskyddet. EG-domstolen godkände<br />
dock inte situationen utgående från proportionalitetsprincipen. EG-domstolens<br />
ståndpunkt var att det inte förekom något bevis på att tillsatserna i öl skulle utgöra<br />
några hälsorisker. Tyskland hade inte heller påvisat varför skyddsintresset, det<br />
allmänna hälso- och konsumentskyddet, inte kunde uppfyllas lik<strong>av</strong>äl på ett mindre<br />
ingripande sätt, till exempel då genom att införa kr<strong>av</strong> på innehållsdeklarationer<br />
på ölförpackningarna. 141<br />
Ett annat fall där proportionalitetsbedömningen utnyttjades, var de så kallade<br />
Aragonesa – målen, som redogjordes för ovan. 142 EG-domstolen kom ju i detta<br />
mål fram till att förbudet mot <strong>alkohol</strong>reklam utgjorde ett handelshinder, men att<br />
hindret ifråga hade sin grund i skydd för den allmänna folkhälsan, då det gällde<br />
enbart förbud mot marknadsföring <strong>av</strong> <strong>alkohol</strong> med hög <strong>alkohol</strong>halt, över 23 volymprocent,<br />
och endast på vissa särskilda platser.<br />
Stockholms tingsrätt g<strong>av</strong> sin dom i Gourmet-målet den 4 mars 2002. Domstolen<br />
var <strong>av</strong> den åsikten att förbudet i 2 § <strong>alkohol</strong>reklamlagen bör ses som alltför långtgående,<br />
då skyddssyftet ställdes mot förbudets betydelse som handelshinder i<br />
enlighet med artikel 28 EG. Förbudet var således inte proportionerligt enligt EG-<br />
141 C-178/84 Rheinheitsgebot.<br />
142 C-1/90, C-176/90. Förenade mål Aragonesa.