Bitidningen 2008 6 - Sveriges Biodlares Riksförbund
Bitidningen 2008 6 - Sveriges Biodlares Riksförbund
Bitidningen 2008 6 - Sveriges Biodlares Riksförbund
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr 6 Juni <strong>2008</strong><br />
<strong>Bitidningen</strong><br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
Odla drottningar!<br />
Olika raser • Drottningtillsättning<br />
Verksamheten vid SLU<br />
Hitta drottningen • <strong>Riksförbund</strong>smötet<br />
1
Succén fortsäer i vår nya butik - Välkommen Du oxå<br />
Skälderhusslöja<br />
Skälderhuskupan, en rejäl<br />
kupa som tål tuffa tag.<br />
Pangpris V. 24<br />
Refraktometer.........400:-<br />
Bi-rök ........................45:-<br />
Skälderhusslöja .....350:-<br />
Anorak ....................230:-<br />
AnnonsFlexikupan<br />
- nu även i HLS<br />
Tänk på brandrisken !<br />
Vad använder Du ?<br />
Rökpust eller rök på burk ?<br />
Refraktometrar<br />
Datumstämpel<br />
Självvändande slungare,<br />
lagervara<br />
4-r lågn / langstroth,<br />
6-r alla ramformat,<br />
8-r alla ramformat<br />
9-r lågn / langstroth,<br />
samt 39-r radial.<br />
Begär vår nya katalog<br />
Anorak<br />
Honungsslungare,<br />
2-, 3-, 4-, 6-, 9-, 39-ramars.<br />
Honungsetiketter - Vilken sort väljer Du ?<br />
Joel Svenssons Vaxfabrik, Skälderhus, 266 94 Munka-Ljungby<br />
Tel: 0431-430055, Fax:-431855, Det går även bra att beställa via tel, brev, mail eller fax<br />
2 Hemsida: www.joelvax.se, E-post: info@joelvax.se, Midsommarafton - Stängt<br />
Frakt o exp.avgift tillkommer, Max 1pkt / kund
Åke Sandquist<br />
Förbundsordförande<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
SBR satsar offensivt<br />
Årgång 107<br />
Redaktion: Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg<br />
Redaktör: Erik Österlund<br />
Telefon: 0582-611682, 0735-233126<br />
E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
<strong>Bitidningen</strong> utges i 12 nummer årligen varav tre nr<br />
är dubbelnummer. Tidningen utkommer strax före<br />
aktuell månad.<br />
Material- och annonsinformation: Sid 36, 38.<br />
Manusstopp den första i månaden, knappt en<br />
månad före utgiv nings dagen.<br />
Tryck: VTT Grafi ska, Vimmerby<br />
Trycks på miljövänligt papper. ISSN 0006-3886<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Förbundsordförande Åke Sandquist,<br />
Topasstigen 3, 36132 Emmaboda.<br />
Telefon: 0471-13124, 0735-233120.<br />
Epost: ake.sandquist@telia.com<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Biodlares</strong> <strong>Riksförbund</strong> är en<br />
politiskt, religiöst och etniskt obunden<br />
ideell organisation, som bygger på<br />
principen om frivilligt, individuellt medlemskap.<br />
SBR ska arbeta för att utveckla<br />
svensk biodling som näring och meningsfull<br />
fritidssysselsättning, numerärt,<br />
fackligt, socialt och innehållsmässigt.<br />
Ledaren<br />
Våren har kommit tidigt i år, och när jag skriver detta har bina haft ett härligt drag på sälgen. Bina<br />
drar både pollen och nektar, det innebär att bina har foder och klarar den så viktiga uppbyggnaden<br />
av bistyrkan. Vinterförlusterna har varit små i min del av landet, sydöstra Småland. På andra<br />
håll har vi större vinterförluster, och tyvärr är detta ett problem för oss biodlare. Det handlar ju om<br />
stora värden som går till spillo när vi förlorar bina under vintern, lönsamheten i vår verksamhet<br />
sjunker självfallet. Vad kan vi göra? Ja ett är säkert, vi behöver bättre kunskaper. Biodlarna måste<br />
även vara självkritiska, använder vi oss av beprövade och tillförlitliga metoder vid invintringen?<br />
Vi står inför en ny biodlingssommar och det gäller att vara väl förberedd med material. Det<br />
handlar om logistik, vi måste ligga steget före så vi inte kommer i tidsnöd. Under vintern har vi haft<br />
tid att gå igenom vad som vi nu tänker ändra på, en ständig strävan efter att bli bättre på metoder<br />
och skötsel av våra bin.<br />
Vi har numera fl er projekt och arbetsgrupper än någonsin inom förbundet. Det innebär att vi<br />
satsar offensivt för att stärka vår organisation på olika sätt, fl er medlemmar arbetar utifrån ett nationellt<br />
perspektiv och det är väldigt positivt. Kompisprojektet arbetar nu vidare med olika delområden,<br />
man har just nu genomfört fl era cirkelledarträffar. Nya studiematerial kommer att tas fram<br />
inom olika ämnesområden för att bättre passa in på de krav som biodlarna ställer. Intresset har<br />
varit stort och vi har fått en mängd bra tips från deltagarna. Det handlar ju ytterst om att vi skapar<br />
en bättre medlemsnytta.<br />
Vid den här tiden på året har föreningarna oftast många aktiviteter, vi samlas i bigårdar på<br />
olika träffar, planerar praktiska göromål, nya biodlare skall skolas in och det sjuder av liv.<br />
Medlemsnytta skapas på många olika sätt, ändå blir det den nära kontakten med föreningen<br />
som kanske känns mest värdefull. Jag märker att vi har en hög aktivitetsnivå på många håll i landet.<br />
Intresset för vår näring har ökat under den senaste tiden.<br />
Nu är det nära! Väntan har varit lång. SBR har tagit fram en helt ny bok. Boken om biodling<br />
Det känns fantastiskt bra att vi nu kan erbjuda biodlarna denna efterlängtade produkt. Boken<br />
kommer att fi nnas för försäljning från SBR: s kansli i början av juni. Mer information på annat<br />
ställe i detta nummer. Jag vill tacka alla som lagt ned mycket tid och engagemang med att färdigställa<br />
boken.<br />
Nu hoppas jag att vi går till mötes en riktigt fi n sommar, en god honungsskörd och trevliga träffar<br />
i bigårdarna.<br />
Förbundsexpedition:<br />
Trumpetarevägen 5, 59019 Mantorp.<br />
Telefon: se telefonlista på sidan 38.<br />
Fax: 0142-828 59<br />
Plusgiro: 8685-0. Bankgiro: 413-6149.<br />
E-post: sbr@biodlarna.org<br />
Adressändringar meddelas till förbundsexpeditionen.<br />
Öppet: Mån-tors 08.00-16.00.<br />
Fre 08.00-14.00<br />
Webbplats: www.biodlarna.se<br />
3
I detta nummer<br />
Skansendagar med bin 5<br />
I bigården – Tillsättning och puckel 6<br />
<strong>Riksförbund</strong>smötet 8<br />
Fråga: Kan jag ha bin i samhället? 10<br />
Hitta drottningen 11<br />
Drottningodlare Freddy Duwe 12<br />
Bruksparningsplats 13<br />
SBR:S vetenskapliga råd 14<br />
Verksamheten vid SLU 2007 16<br />
Svartpälsbin i Vimmerby 22<br />
Finns det nordiska biet? 23<br />
Buckfast – biras eller arbetssätt? 24<br />
Brev till redaktionen om BT 27<br />
Dagen innan riksmötet 28<br />
Svenskt Sigill, Samlastningsplatser 29<br />
HF, Leveransavtal 32<br />
Almanackan, Vi minns 36<br />
Nästa nummer (7/8) utkommer<br />
i slutet av juni.<br />
Manusstopp: 1 juni.<br />
Numret därpå (9) i slutet av<br />
augusti. Manusstopp: 1 aug<br />
Omslagsbilden:<br />
i:et på omslaget påminner om att<br />
drottningen märkes röd iår.<br />
Bin kan tydligen<br />
orsaka romantiska<br />
känslor också. Ta<br />
vara på det. Foto:<br />
Nils-Erik Persson<br />
på Skansen<br />
24<br />
JUNI <strong>2008</strong><br />
12<br />
23<br />
4 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
Jorden och Skogen i Storstaden<br />
– En grön skoldag för skolungdomar i årskurs 4-6 på<br />
Skansen i Stockholm och vid Slottskogen i Göteborg.<br />
LOTTA FABRICIUS<br />
Skoldagarna som arrangeras av LRF<br />
Skolkontakt, Skogen i Skolan, Skogsstyrelsen,<br />
Skansen, Slottsskogen och naturbruksgymnasierna<br />
Dingle-Nuntorp<br />
hölls i början av september i höstas. Evenemanget<br />
engagerade ett tjugotal utställare<br />
med anknytning till djur och natur<br />
på vardera orten. Biodlarna var med och<br />
visade vägen för nektarn från blomma till<br />
honungsburk, vilken nytta bina gör och<br />
hur det fascinerande bisamhället fungerar.<br />
Drygt 6000 elever deltog i arrangemang<br />
som pågick under 3 dagar i Stockholm<br />
och 2 dagar i Göteborg. På Skansen<br />
var det även en dag för allmänheten.<br />
I år kommer det att arrangeras igen<br />
i Stockholm på Skansen den 3-6 september,<br />
på naturbruksgymnasiet i Dingle istället<br />
för i Slottskogen som förra året och<br />
Skansendagar<br />
ULLA NYSTRÖM<br />
början av september 2007 var Biodlarna i Stockholm med i ”Jorden och<br />
I Skogen i Storstaden”. Syftet med vårt deltagande var att öka intresset och<br />
förståelsen för bin och biodling bland skolungdomar. Vi sålde honung, vaxljus<br />
och besvarade frågor. Tusen elever med lärare från skolor i eller i närheten<br />
av Stockholm kom till våra bord per dag under tre dagar mellan klockan 9<br />
och 15. Den fjärde dagen fi ck vi besök av allmänheten.<br />
Lotta Fabricius var kontaktperson gentemot LRF och samordnare av biodlarnas<br />
medverkan. Vi disponerade tre bord. Vid dessa kunde man smaka<br />
på nyslungad honung, köpa honung, veva igång en slunga, genom lupp<br />
betrakta inglasade döda bin, lukta på och köpa vaxljus och titta efter drottningen<br />
i en demonstrationskupa. Runt allt detta fl ockades skolbarnen med<br />
iver och stort intresse. Många av barnen, även en lärare trodde att vi odlade<br />
getingar. En del trodde att vaxljusen var honung. Hur bina hamnat i<br />
demonstrationskupan ville de också få veta.<br />
Det blev många frågor att besvara. Första dagen stod vid ett tillfälle en<br />
kvinna och lyssnade på barnens frågor. Hon sa efteråt att hon av eget intresse<br />
velat höra vilka svar barnen fått på sina frågor. Vid stängningsdags<br />
omkring klockan 15, när vi var i färd med att packa ihop våra saker och<br />
släppa ut bina ur kupan inför morgondagen, kom det fl era nyfi kna vuxna,<br />
även några utländska turister. Några kvinnor verkade bli intresserade av<br />
att själva börja med biodling efter samspråk med oss.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
i Umeå som är ny ort för i år. Biodlarna<br />
i Stockholm var med första gången 2006<br />
och den praktiskt pedagogiska utställningen<br />
med levande bin (och några döda för<br />
närmre studier), slunga och provsmakning<br />
av nyslungad honung som vi hade<br />
var en ”magnet”. Biodlarna i Stockholms<br />
medverkan i detta arrangemang var från<br />
början en slump som sedan utvecklats till<br />
en fast del av organisationen. Under året<br />
är det ett antal möten för att få alla delar<br />
att falla på plats. Förra året förmedlade jag<br />
kontakten mellan LRF skolkontakt region<br />
Väst och Göteborg och Bohusläns Biodlaredistrikt.<br />
Jag har skrivit en folder om Bin och<br />
Biodling för barn som kommer att tryckas<br />
under säsongen och som kommer kunna<br />
köpas från SBR.<br />
Det var ett osannolikt hopplöst väder på<br />
Skansen den sista dagen av Jordens och<br />
Skogens dagar 2007. Vi stod i hällregn och<br />
försökte informera om biodling och sälja<br />
honung till de sällsynta besökarna. Men<br />
personal från de andra stånden besökte<br />
oss. Några barnfamiljer besökte vår plats<br />
också så jag hade kameran framme för<br />
att dokumentera en av biodlingens bästa<br />
sidor. Då fanns plötsligt motivet där. Ett<br />
bevis på att även de värsta omständigheter<br />
kan erbjuda ett lyckligt ögonblick.<br />
Nils-Erik Persson<br />
Foton: Preben Kristiansen<br />
5
I bigården<br />
Drottningtillsättning och puckelyngel<br />
Det fi nns hur många som helst olika<br />
tillsättningsmetoder av drottningar<br />
men ingen är 100%-igt säker. Hur man<br />
än gör så mister man någon dyrbar drottning.<br />
Gamle Bernard i Ankarsrum sa på<br />
80-talet så här:<br />
Jag spottade på drottningen och<br />
så hällde jag mjöl på henne och<br />
släppte in henne genom fl ustret och<br />
då sa bina: ”Mor var har du varit<br />
någonstans, vi ska hjälpa dej och<br />
slicka dej ren och fi n.” Då fi ck de<br />
samma lukt under tiden och drottningen<br />
accepterades.<br />
Själv förlorade jag två av de 21 jag tillsatte<br />
hösten 2007. I de två samhällena<br />
har det blivit puckelyngel. Det är det värsta<br />
som kan hända.<br />
Jag har provat många olika tillsättningsmetoder.<br />
Den säkraste är att göra<br />
en avläggare och i den tillsätta drottningen<br />
då det är mindre med bin i en sådan<br />
och det är de snällare ungbina som är kvar<br />
där. Dragbina som kan vara besvärliga mot<br />
nya drottningar har ju fl ugit tillbaka till<br />
moderkupan. Men det tar mer tid att göra<br />
Jag är 62 år och började biodlingen<br />
1981. Tillsammans med mina 4<br />
vuxna barn och barnbarn har jag<br />
60 bisamhällen i Hjorted söder om<br />
Västervik.<br />
avläggare och kräver mer material. I mitt<br />
fall med ett 20-tal nyinköpta drottningar<br />
skulle det bli ett 20-tal avläggare. Det har<br />
jag inte tid med. Och sedan ska dessa återförenas<br />
med modersamhället igen.<br />
Enklaste metoden för mig är att köpa<br />
ca 20-talet nya drottningar på hösten vid<br />
infodringen. Jag avlivar den gamla drottningen<br />
och tillsätter den nya drottningen<br />
längst bak i kupan och kletar ned med<br />
egen honung runt tillsättningsburen så att<br />
honungen fungerar som en spärr. Sedan<br />
fodrar jag bisamhället med vinterfoder.<br />
Bina känner lukten av den nya drottningen.<br />
Är de vänligt eller fi entligt inställda? Om det<br />
tar ett par dagar för bina att äta ut drottningen<br />
och bisamhället fodras samtidigt<br />
brukar det gå bra. Foton: Bo Lundberg.<br />
Walle Johansson<br />
Hjorted<br />
Fördelar: Det går snabbt, på hösten är<br />
bina villiga att ta emot ny drottning. Bina<br />
är upptagna av fodringen och nya honungen<br />
runt buren omedelbart och har inte tid<br />
att bråka med drottningen som blir utäten<br />
inom några dagar.<br />
Nackdelar: Katastrof om bina dödar<br />
den nya drottningen. Så sent på året fi nns<br />
inte några drönare till en parning av en<br />
ungdrottning som de drar upp från ynglet<br />
från den gamla drottningen. Det kan bli<br />
puckelyngel som följd, dvs drönaryngel i<br />
arbetarceller. Den nya drottningen lägger<br />
bara obefruktade ägg.<br />
Många år lyckas jag helt. Ibland förlorar<br />
jag 1-2 drottningar av ca 20st. Det<br />
är trots allt ganska acceptabelt, men helt<br />
nöjd är jag inte. Jag tycker att detta moment<br />
i biodlingen är svårt så har du som<br />
läsare några bra tips så ring mig eller skriv<br />
en egen artikel till <strong>Bitidningen</strong> om drottningstillsättning.<br />
Puckelyngel ett<br />
hopplöst problem<br />
Har man tur så går en gammal drottning<br />
och lägger puckel och då hittar man den<br />
skyldige och avlivar den i samband med<br />
6 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
tillsättning av ny eller att man ger ramar<br />
med färskt yngel eller vicecell. Då är problemet<br />
löst.<br />
Men vid äggläggande arbetsbin går det<br />
inte att se vilken eller vilka som lägger ägg.<br />
Att tillsätta en ny drottning är meningslöst<br />
eftersom den allmänna erfarenheten är att<br />
den nya drottningen blir dödad.<br />
Jag har försökt att skaka av bina längre<br />
bort och tillsätta en ny. Det är vanskligt<br />
eftersom de äggläggande arbetsbina kan<br />
fl yga tillbaka till kupan. Jag har tillsatt<br />
gamla kasserade drottningar men det har<br />
inte heller gått bra för mig.<br />
Bästa metoden tror jag är att fl ytta bikupan<br />
några meter bort så att fl ygbina fl yger<br />
tillbaka till den gamla platsen där det<br />
står en ny låda med honungsramar i. Äggläggande<br />
arbetsbin lämnar inte ursprungskupan<br />
utan fortsätter lägga drönarägg hela<br />
tiden till dess undergång.<br />
Jag sätter till några ramar med bin och<br />
yngel, helst med viceceller, till lådan med<br />
honungsramar. Då bildas ett nytt bisamhälle<br />
med en ny drottning. Man kan sedan<br />
till det bisamhället tillsätta en inköpt eller<br />
odlad ny drottning eftersom där inte fi nns<br />
några äggläggande arbetsbin. Men då skall<br />
det fi nnas tid kvar på året för detta och det<br />
puckelynglande samhället skall inte vara<br />
för svagt för att det skall vara meningsfullt<br />
att ta vara på dess bin. Det kan gå lättare<br />
och bli bättre att helt enkelt göra en avläggare<br />
från ett starkt samhälle som ersättning.<br />
Det ska man förresten alltid göra. Då<br />
har man redan i förväg skaffat sig ersättare<br />
för kommande eventuella förluster.<br />
Har du som läsare några bra idéer<br />
och erfarenheter så ring mig eller skriv<br />
till <strong>Bitidningen</strong> och berättar vad du gör<br />
med pucklande bisamhällen. (Red.: Jag<br />
ger dem en krypmogen drottningcell +<br />
en yngelram.)<br />
Blommor<br />
Hallon är den blomma som producerar<br />
en sockermängd som är bland den högsta<br />
man påträffat. Eftersom blommorna tillhör<br />
den s k heldagstypen som har en jämn<br />
nektarproduktion från morgon till kväll så<br />
är den idealisk som nektarleverantör. Honung<br />
från hallon är det godaste jag vet.<br />
Klöversorter fi nns det många. Lilla<br />
vitklövern blommar visserligen i maj men<br />
den ger ingen nektar förrän en bit in i juni.<br />
Studerar man dragkalendern så ser man<br />
att vitklövern är en stabil och god nektarkälla,<br />
även en god pollenleverantör.<br />
Men de som har högst värde i kalen-<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
Hallon är läckra,<br />
både för bin och<br />
för människor.<br />
Låt vitklövern<br />
blomma. Den är<br />
värdefull, speciellt<br />
då hallonen har<br />
blommat färdigt.<br />
Var också glad åt<br />
den röda vallmon.<br />
Den ger värdefullt<br />
pollen. Foton:<br />
Walle, Bo Lundberg<br />
och Wikipedia<br />
dern är Snöbär, Timjan, Blåljus<br />
och Gurkört, men de är ju inte<br />
så vanliga.<br />
Vitklövern blommar och ger<br />
nektar i juni – juli men vid betning<br />
av boskap och slåtter så förlängs<br />
blomningstiden till september.<br />
Pollen: Vitklöverpollenets halt<br />
av råäggvita har bestämts till 23,7%<br />
vilket är ett ganska högt värde. Hos<br />
vitklöverblommorna förekommer<br />
ett leveransmaximum mellan kl<br />
12 och 14 då bina forslar hem till<br />
kupan 58% av det pollen som samlas<br />
in under en dag. Pollenets färg<br />
är brunt.<br />
Honung: Vitklöverns nektar innehåller<br />
44% socker och är något sötare än<br />
rödklöverns. Bina har svårare att komma<br />
åt rödklöverns nektar pga lång väg ned<br />
till nektarkällan. Smaken på honungen<br />
är detsamma. Vitklövern har något lägre<br />
vattenhalt. (Källa: Biväxter Åke Hansson<br />
3:e upplagan.)<br />
Åkervallmon har för bina en mycket<br />
fördelaktig kemisk sammansättning som<br />
ger en av det mesta värdefullaste pollensorterna<br />
för dem. Men här måste bina vara<br />
ute före kl 10 på förmiddagen annars är<br />
det för sent. Åke Hansson skriver att den<br />
röda vallmon ter sig ultraviolett för bina.<br />
Blomman refl ekterar också ultraviolett.<br />
Vissa blommor som för oss ser ut att ha<br />
enhetliga färg, ex rapsen och senapen, är<br />
för bina olikfärgade eftersom de återkastar<br />
ultraviolett på skilda sätt.<br />
Det är roligt att titta när bina drar i<br />
trädgårdsvallmon. En enorm trängsel en<br />
kort tid sedan är det över.<br />
7
Ny bibok och lägre honungspris<br />
ERIK ÖSTERLUND, text och foton<br />
Tiden är ett rakt streck, men<br />
samtidigt en cirkel. Biodlarnas<br />
nya år börjar i april,<br />
precis som binas. Vårt år<br />
börjar på en speciell plats,<br />
i Kvarnparken i Mjölby, i<br />
år den 5-6 april, i och med<br />
riksförbundsmötet. Binas år<br />
började en vecka tidigare för<br />
många detta år. Då kunde<br />
de komma ut och hämta en<br />
del färskt pollen och sätta<br />
ordentlig fart på produktionen<br />
av nya bin.<br />
<strong>Riksförbund</strong>smötet är inte bara en plats<br />
då ordföranden väljs om på ett år och<br />
styrelsen nästan likaså. Här sker också<br />
mycket information ut till distriktsrepresentanterna<br />
om vad som händer centralt.<br />
Den informationen tar de med sig hem<br />
och delar med sig av. Motionerna diskuteras<br />
och det samtalas i alla pauser och<br />
icke schemalagd tid. Det är inte minst<br />
värdefullt.<br />
Förhandlingarna<br />
Ordförande Åke Sandquist inledde årsmötesförhandlingarna.<br />
Ulla Westman och Ingelie<br />
Nilsson avtackades eftersom de slutar i<br />
höst. Anette Agouda välkomnades som ny<br />
ekonomianställd på SBR:s expedition.<br />
Presidiet, dvs mötesordförandena<br />
och sekreterarna blev de inkörda och välbeprövade<br />
Gösta Persson och Bo Lindahl<br />
som ordförande, och vice. Alf Sjöberg och<br />
Per Andersson dokumenterade mötet i<br />
protokollet.<br />
Ekonomiskt gick året något lite i förlust,<br />
men bättre än budget. Omsättningen<br />
låg på drygt 7,5 milj kr. De likvida medlen<br />
uppgår till 6,7 milj.<br />
Det var 10 motioner som gick ganska<br />
snabbt att ta sig igenom. Faktiskt var det<br />
ganska stor enighet mellan motionärer<br />
och förbundsstyrelse sammanfattningsvis.<br />
Lite debatter blev det dock. Och det<br />
ska det vara.<br />
I verksamhetsplanen hade man ett<br />
mål för <strong>2008</strong>-2011. Medlemmar och bisamhällen<br />
ska öka med 5% per år. Verksamheten<br />
utgår från dessa mål. Tyvärr har<br />
medlemsantalet sjunkit med ca 600 per år<br />
i några år. Men det ska vi ta igen!<br />
Varje medlem är viktig. Du är en del av<br />
SBR. Varje medlem bidrar på olika sätt som<br />
ger SBR kvalitet. Varje medlem kan nå sin<br />
omgivning och stimulera andra att ta steget<br />
att bli biodlare och medlem i SBR. 30% av<br />
alla nya biodlare är kvinnor. De flesta nya<br />
biodlare är också under 40 år.<br />
Startpaketet<br />
Janne Mårtensson informerade om startpaketet<br />
till nya biodlare. Det introducerades<br />
förra året. 90 biodlare utnyttjade det.<br />
Det har mött positiva reaktioner både från<br />
Debatter i ett förbund är ett friskhetstecken.<br />
Här är det Ulf Westberg och Eva<br />
Carlsson som säger sin mening.<br />
Ordförande Åke Sandquist blev omvald och<br />
visionerade om framtiden med fler biodlare<br />
och fler bisamhällen.<br />
Ulla Westman och Ingelie Nilsson slutar till<br />
hösten och avtackades med blommor.<br />
Anette Agouda är ny ekonom på SBR efter<br />
Gun-Britt Ählström. Välkommen!<br />
8 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
köpare och säljare. I år gäller följande villkor:<br />
Nya medlemmar fr o m 1/9-07 kan<br />
under hela <strong>2008</strong> utnyttja erbjudandet. Alla<br />
nya medlemmar får det hemsänt med välkomstpaketet.<br />
Erbjudandet är 20% rabatt<br />
på ingående material i tre delpaket.<br />
Del 1 är ett skyddspaket bestående av<br />
skyddsutrustning.<br />
Del 2 är ett materialpaket bestående<br />
av bl a kupa<br />
Del 3 är ett profi lpaket bestående av<br />
keps, T-shirt och badhandduk.<br />
Hemsida och bibok<br />
En ny hemsida är på gång och sjösätts<br />
snart. Den görs med ny teknik, där fl era<br />
ansvariga för olika områden själva kan<br />
uppdatera innehållet på de sidor man<br />
har ansvar för.<br />
En ny bibok är snart framme. Det<br />
är ett riktigt monumentalverk som berör<br />
biodlingens alla områden, ett bra utbildningsverktyg<br />
och uppslagsverk. Det är en<br />
översättning och bearbetning av en fi nsk<br />
bok i två band. Den fi nska boktiteln betyder<br />
”Biodling i praktiken” och den har<br />
fått pris av Apimondia. Den svenska boken<br />
kommer att heta ”Boken om biodling” och<br />
kommer att omfatta ca 330 sidor. Rubrikerna<br />
är<br />
– Hur blir jag biodlare?<br />
– Biskötsel<br />
– Binas biologi<br />
– Binas sjukdomar & varroa (nyskrivet<br />
av Ingemar Fries och Preben Kristiansen)<br />
– Honungshantering<br />
– Drottningodling<br />
– Förädling av bin<br />
– Biredskap och lokaler<br />
– Biodlingens produkter<br />
HF:s VD Christer Ankarlid.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
HF<br />
Honungsförädlingens VD Christer Ankarlid<br />
informerade om HF:s verksamhet och<br />
meddelade säsongens inköpspris på honung.<br />
Man har byggt om värmerummen<br />
och gjort nytt avlopp. Kapaciteten har<br />
ökat från 30 ton upptappad honung per<br />
vecka till 270 ton. Biodlarna köper allt<br />
mer Bifor genom HF. Förra året såldes<br />
drygt 180 ton.<br />
Hongsglazerna (kryddblandningar<br />
med honung till kött och fi sk), de nya<br />
produkterna, säljer mycket bra. Ännu<br />
fl er nya produkter håller på att tas fram.<br />
Flytande honung ökar i popularitet bland<br />
konsumenterna. Honungslagret hos HF<br />
har ökat då skörden var mycket bra för<br />
två år sedan och ganska bra förra året.<br />
Det innebär en ekonomisk belastning. Den<br />
ökas på av att svensk kristalliserad honung<br />
säljs med förlust. Mycket lågprishonung<br />
kommer in i Sverige och importerad kvalitetshonung<br />
som HF säljer har ökat i inköpspris.<br />
Det gör att man inte längre kan<br />
subventionera svensk honung på samma<br />
vis som tidigare. Därför har man sett sig<br />
tvungna att sänka inköpspriset på svensk<br />
Nils-Erik Persson fi ck guldmedalj av SBR<br />
för sin insats i styrelsen. Han är numera<br />
amatörfotograf och hobbybiodlare, en bra<br />
kombination.<br />
honung, med 3 kr/kg i 28kg:s-kärl och 2<br />
kr/kg i 140kg:s-kärl. Målet är att svensk<br />
kristalliserad honung åtminstone inte ska<br />
säljas med förlust.<br />
Den nya hemsidan presenterades, liksom<br />
Boken om biodling. Något att se fram emot.<br />
9
Den här månaden svarar Sören<br />
Diberg, vår förbundssekreterare<br />
på frågan i frågelådan. Det är en<br />
fråga som han är väl skickad att<br />
svara på.<br />
Red<br />
FRÅGA:<br />
Jag och min son Reuben vill ha en<br />
bikupa på vår tomt i Västerhaninge,<br />
är det tillåtet?<br />
SVAR:<br />
Ja, du kan mycket väl ha bisamhällen i<br />
ett villaområde. Det fi nns inga detaljerade<br />
regler som styr var man får ha bin eller<br />
inte, ej heller något tillståndsförfarande.<br />
Enligt miljöbalken är biodlaren dock skyldig<br />
att vidta förebyggande åtgärder för att<br />
minska risken för olägenhet för människor<br />
som bor i närheten.<br />
Det fi nns fl era åtgärder som biodlaren<br />
kan göra för att undvika risken för<br />
problem. Det kan därför vara lämpligt att<br />
prata med sina grannar innan man sätter<br />
upp bisamhällen inom tätbebyggt område,<br />
bl a om skillnaden i beteende mellan bin<br />
och getingar.<br />
Bigårdens placering<br />
Det är viktig hur man placerar bikuporna<br />
för att minimera risken att bina kommer<br />
i kontakt med grannar eller förbipasserande.<br />
Bisamhällena bör placeras så långt<br />
som möjligt från en trafi kerad gata, väg<br />
eller granntomt. Om det är möjligt bör<br />
biodlaren vidtar preventiva åtgärder så att<br />
bina får upp fl yghöjden. Med hjälp av ett<br />
1,5-2 m högt plank, häck eller dylikt som<br />
står några meter framför bikupans fl uster<br />
får bina en brantare uppstigning och<br />
infl ygning kan ske ovanför normal huvudhöjd<br />
och risken för kollision mellan<br />
bina och grannar, gångtrafi kanter, cyklister,<br />
etc minskar. Det är också bra att bisamhällena<br />
placeras så att barn inte frestas<br />
att komma in i bigården. Placeringen<br />
av bigården bör därför om möjligt göras<br />
insynsskyddad. Kraftigt stötvis förekommande<br />
skakningar, vibrationer och ”buller”<br />
i bigården kan oroa bina och utlösa<br />
aggressivitet. Även detta är anledning till att<br />
SÖREN DIBERG<br />
Förbundssekreterare<br />
placera bisamhällena så långt som möjligt<br />
från en trafi kerad väg. Flustret bör placeras<br />
så att det förhärskande fl ygstråket går så<br />
mycket som möjligt över den egna fastigheten<br />
eller ut mot ett obebodd område.<br />
Bigårdens utrustning<br />
I en väl fungerande bigård bör det fi nnas en<br />
bra vattningsanordning. Denna gör att bina<br />
hämtar vatten hemma hos biodlaren och<br />
inte t ex i grannens fågelbad eller badpool.<br />
En vattningsanordning är dessutom bra ur<br />
smittspridningssynpunkt, bina får här rent<br />
vatten som inte är kontaminerat av vare sig<br />
bekämpningsmedel eller binas exkrementer.<br />
Vattenanordningen bör placeras utanför<br />
den förhärskade fl ygriktningen.<br />
Bisamhällenas skötsel<br />
Skötseln är viktig, bl a att biodlaren gör<br />
svärmförhindrande åtgärder. Svärmning<br />
i sig är inte farligt, bina är oftast snälla<br />
när de svärmar, men det är inte roligt för<br />
grannar att få ett bisamhälle i skorstenen,<br />
trädet, på vinden etc.<br />
Under dragfattiga perioder och särskilt<br />
under hösten är det viktigt att biodlaren<br />
sköter sina bisamhällen så att röveri<br />
inte uppstår i bigården. Röveri innebär att<br />
ett svagt samhälle får sin honung stulen<br />
av de andra bisamhällena i bigården. Röveri<br />
kan orsaka en okontrollerbar in- och<br />
utfl ygning i alla bigårdens kupor vilket<br />
kan uppfattas som obehagligt av personer<br />
i närheten.<br />
I tätbebyggda områden är det särskilt<br />
viktigt att ha bin som är avlade på fromhet.<br />
Biodlaren bör även sträva efter att ha<br />
unga drottningar för att minimera risken<br />
för svärmning.<br />
Lämpligt antal bisamhällen<br />
Hur många bikupor kan accepteras på en<br />
normalstor villatomt? Denna fråga måste<br />
bedömas från fall till fall. Men upp till 5-<br />
7 bisamhällen bör kunna accepteras om<br />
biodlaren har fromma bin, sköter bina väl,<br />
har satt upp plank som gör att bina får en<br />
brant ut- och infl ygning, har en vattningsanordning<br />
enligt ovan.<br />
Till slut ….<br />
Frågelådan<br />
Välkommen med nya frågor<br />
till nästa nr av BT, som ni kan skicka<br />
på följande sätt till undertecknad.<br />
E-post:<br />
jan.martensson.sbr@biodlarna.org<br />
Vanlig post:<br />
Janne Mårtensson, Körsbärsvägen<br />
17, Pelarne, 598 91 Vimmerby.<br />
Det är viktigt att ha snälla bin i tättbebyggt<br />
område. Och att sköta dem lugnt och metodiskt.<br />
Foto: Bo Lundberg.<br />
Avslutningsvis kan man säga att biodling<br />
ibland kan upplevas som påfrestande av<br />
grannar. Rättsligt har besluten ofta varit till<br />
biodlarens favör vid granntivster. De olika<br />
myndigheterna har då framhävt den oerhörda<br />
nytta som bina uträttar.<br />
Det fi nns två domar i Regeringsrätten<br />
som visar att bin inte är en sanitär olägenhet,<br />
trots att det i ena fallet var en person<br />
som var överkänslig mot bistick, på villkor<br />
att det inte fi nns för många kupor och att<br />
man följer ovanstående råd.<br />
De allra fl esta fall där en biodlare och<br />
en av hans grannar har olika uppfattning<br />
om biodling i tätort löses och biodlingen<br />
får fi nnas kvar genom att biodlaren vidtar<br />
de försiktighetsåtgärder som kan göras<br />
för att minimera det obehag som grannar<br />
kan känna.<br />
Lycka till med era bisamhällen!<br />
Sammanfattning:<br />
• Det är tillåtet att ha bin i tätort<br />
• Tala med dina grannar före<br />
• Vidta lämpliga skyddsåtgärder<br />
• Sköt bina väl<br />
• Ha snälla och svärmtröga bin<br />
10 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
Hitta drottningen<br />
ANDERS BERG<br />
Att ta rätt på den gamla<br />
drottningen som skall bytas<br />
kan vara ett problem för<br />
många biodlare. Allt för<br />
många biodlare våldför<br />
sig på bina genom att göra<br />
ingrepp vid otjänlig tid när<br />
hemmavarande gamla bin<br />
är i bibostaden samt att bina<br />
kanske befi nner sig i hungertillstånd.<br />
Vissa bestämda regler fi nns vid uppsökande<br />
av den gamla drottningen samt<br />
tid och sätt att tillsätta den nya drottningen.<br />
Vid all behandling av bisamhället<br />
skall biodlaren tänka på binas känslighet<br />
för temperatur, blåst, vittring och de<br />
olika åldersgruppernas dominans i bisamhället.<br />
Vid uppsökande av den gamla<br />
drottningen skall så lite rök som möjligt<br />
användas. Detta gäller särskilt de mörka<br />
biraserna, enär dessa lätt kommer i panik<br />
och bildar klungor i kupan eller på kakorna.<br />
Uppstår detta är det lika bra att lägga<br />
igen kupan och göra ett nytt försök nästa<br />
dag. I trågkupor eller yngelrum med god<br />
plats underlättas undersökningen genom<br />
att kakorna säras så att man utan upptagande<br />
kan konstatera var öppet yngel och<br />
ägg fi nns. Där brukar drottningen uppehålla<br />
sig. Det är ytterst sällan man fi nner<br />
drottningen på en heltäckt yngelkaka. Man<br />
spar mycket tid om man gör ett snabbt<br />
konstaterande var det fi nns utrymme för<br />
drottningen att lägga ägg.<br />
Betydligt svårare kan det vara i uppstaplings-<br />
och vandringskupor som har tio<br />
ramar i yngelrummet. Jag rekommenderar<br />
att man nyttjar en tom låda i närheten,<br />
där kakorna placeras allt eftersom de upptagits<br />
ur yngelrummet och synats. Detta<br />
kan vara praktiskt även i en trågkupa, om<br />
man snabbt vill få tag i drottningen och<br />
inte störa bina genom återsättande av upplyftad<br />
kaka. Detta kan bidra till oro bland<br />
bina nere i yngelrummet.<br />
När kakan lyfts upp ur yngelrummet<br />
gör jag alltid en snabb koll på intillig-<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
Att hitta drottningen kan ibland vara ganska tidskrävande. Lättast är det mitt på dagen<br />
när huvuddelen av dragbina är ute på fältet. Använd så lite rök som möjligt så att bina<br />
inte blir oroliga och börjar rusa.<br />
gande yngelkaka i yngelrummet. Många<br />
gånger har jag upptäckt drottningen där<br />
och hinner, innan hon byter kaka, placera<br />
ramen jag håller i, i yngelrummet igen och<br />
ta kakan hon går på. Skulle man genom<br />
att fl ytta över alla yngelrummets kakor i<br />
en extra låda inte fi nna drottningen, varken<br />
vid upplyftningen eller återsättande<br />
skall man inte bråka mera med bina vid<br />
detta tillfälle. Det är bättre att göra ett nytt<br />
försök dagen efter. Lyckas man inte heller<br />
nästkommande dag kan man dela på<br />
yngelrummet med ett lodrätt spärrgaller.<br />
Efter fem dagar fi nner man drottningen i<br />
ett utrymme på kanske 4- 5 kakor istället<br />
för 10-15 ramar.<br />
Drottningtillsättning<br />
Om tillsättning av en ny drottning skall<br />
lyckas måste följande uppfyllas:<br />
• Samhället skall vara kontrollerat<br />
viselöst<br />
• Det ska helst sakna möjlighet att uppdraga<br />
drottning från eget materiel<br />
• Det ska ha öppet foder, fodring tillåtes<br />
vid dragfattig tid<br />
Den nya drottningen och bina behöver<br />
vänja sig vid varandras lukter. Jag tilllämpar<br />
två metoder vid tillsättning av ny<br />
drottning.<br />
Metod 1 med tillsättningsbur<br />
Den här metoden använder jag när drag<br />
pågår. Bina mottar lättare en ny drottning<br />
vid drag (och fodring med honung eller<br />
socker). Jag letar upp den gamla drottningen<br />
och placerar henne i en plug-<br />
marita.delvert@skl.se<br />
Telefon: 070-692 45 77<br />
gad tillsättningsbur med foder mellan<br />
två ramar i samhället. Bina matar henne<br />
genom nätet. Efter ett dygn avlägsnar jag<br />
den gamla drottningen och den nya drottningen<br />
sätts i buren. Jag tar bort pluggen<br />
och placerar buren igen mellan ramarna.<br />
Bina börjar ta bort fodret så att den<br />
nya drottningen kan lämna buren. Under<br />
tiden matar bina den nya drottningen<br />
och de vänjer sig succesivt vid varandra.<br />
Denna metod brukar fungera bra när drag<br />
råder och att den nya drottningen har tagits<br />
direkt från någon av mina drottningodlingskupor.<br />
Detta trots att bisamhället<br />
har möjlighet att dra upp en ny drottning<br />
från eget material. Drottningen, som tas<br />
direkt från min odling, är inte nedbantad<br />
och kan börja äggläggningen direkt i det<br />
nya samhället, efter att bina har avlägsnat<br />
fodret i buren.<br />
Metod 2 vid dragfattig tid eller<br />
med inköpt avelsdrottning<br />
Jag nyttjar framlidne Hans Sahlins metod.<br />
Jag redovisar inte detta utan jag hänvisar<br />
till <strong>Bitidningen</strong> juli-aug -06! Metoden är<br />
lite tidskrävande men mycket säker. En<br />
annan variant som jag även tillämpar är<br />
att göra en liten avläggare på två täckta<br />
yngelkakor och en foderkaka. Jag tillsätter<br />
drottningen där och drottningen får gå i<br />
avläggaren några veckor. Jag får då en kontroll<br />
på att äggläggningen fungerar och förenar<br />
senare avläggaren med tidningspapper<br />
med det bisamhälle som skall ha en<br />
ny drottning. Självklart måste den gamla<br />
drottningen avlägsnas först.<br />
11
P THUNMAN / L STRÖMBERG<br />
SBR:s Avelskommitté<br />
Drottningen märks röd <strong>2008</strong><br />
Besök hos drottningodlaren<br />
Freddy Duwe<br />
En viktig aktivitet i vår<br />
strävan att få bättre bin är<br />
drottningodling. Alla biodlare<br />
borde kunna odla några<br />
drottningar för eget behov<br />
men vi behöver bra avelsmaterial.<br />
En viktig funktion har<br />
därför våra drottningodlare.<br />
Drottningodlarna har i allmänhet<br />
många samhällen att välja sitt avelsmaterial<br />
ifrån, både på drönarsidan och<br />
modersarvet. En sådan drottningodlare är<br />
Freddy Duwe. Han bor i Grödinge, som ligger<br />
några mil söder om Stockholm.<br />
Freddy började med biodling för ca<br />
30 år sedan. Det var ren hobbybiodling<br />
från början, men när han pensionerades<br />
Apideorna laddas med Apifonda av Inga och Freddy.<br />
ökade han verksamheten och började<br />
också med redskapsförsäljning. Han har<br />
dessutom suttit i dåvarande Stockholms<br />
länsförbunds styrelse. Han var också<br />
verksam inom dåvarande Yrkessektionen<br />
inom SBR. Nu tillhör han Biodlingsföretagarna.<br />
Numera har Freddy ca 100 bisamhällen<br />
utspridda med 5–10 per bigård. Det är<br />
stor efterfrågan på hans honung. För att<br />
kunna ägna mera tid till honungsproduktionen<br />
har han hjälp av Inga Volkmann i<br />
redskapsaffären och med drottningodlingen,<br />
vilken det är tänkt att hon ska kunna<br />
ta över på sikt.<br />
Från början hade Freddy ligustica<br />
och nordiska men fann att carnica passade<br />
honom bättre. Det första avelsmaterialet<br />
kom från den kände carnicaodla-<br />
Drottningodling/Avel<br />
Freddy använder torkade apelsinskal i<br />
rökpusten. Foton: Per Thunman.<br />
ren Otto Reimann. Freddy har också med tillstånd från Jordbruksverket importerat<br />
ägg och sperma från Österrike.<br />
De samhällen som skall producera<br />
honung har ettåriga drottningar. Urvalet<br />
av avelsmaterial sker från de bästa av de<br />
serier med 8-10 systrar han har på de olika<br />
bigårdarna. Kriterier är bra samlariver och<br />
låg svärmvilja. Tempramentet har aldrig<br />
varit något problem. De utvalda samhällena<br />
tas till hembigården där drottningodlingen<br />
sker.<br />
Drottningodlingen inleds vid påsk då<br />
han börjar drivfodra amningssamhällena<br />
med 40%-ig sockerlösning som ges i små<br />
givor varje dag. De får även en blandning<br />
av pollen och Bifor.<br />
Omlarvningen gör han med pensel<br />
till plastcellkoppar. Larverna fl yttas till ett<br />
samhälle som har förberetts enligt den<br />
australiska metoden som fanns beskriven i<br />
<strong>Bitidningen</strong> nr 4-97. När cellerna är täckta<br />
tas de till ett kläckskåp. Efter kläckningen<br />
släpps drottningarna in i parningskassetter.<br />
De fl esta är Apideor men han skall i år<br />
testa en mindre modell med bara två små<br />
ramar. Det går åt en mindre bimängd för<br />
att hålla värmen i dessa mindre parnings-<br />
12 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
samhällen enligt reklamen. Kassetterna är<br />
laddade med Apifonda som mat åt bina.<br />
För att inte bina skall fastna i foderdegen<br />
läggs en bit hushållspapper på ytan. Om<br />
det är risk för röveri sätter han en bit nät<br />
framför flustret.<br />
Parningen sker på Öja, en ö i Stockholms<br />
skärgård, samma ö som härbärge-<br />
Bruksparningsplats<br />
Skillnaden mellan en parningsstation<br />
och en bruksparningsplats<br />
är att på en<br />
p-station finns det bara drönararv<br />
från ett bisamhälle.<br />
Det är representerat genom<br />
drönare som kommer från<br />
flera drottningar som odlats<br />
från det samhället.<br />
Oftast är det minst 8 systersamhällen<br />
eller drönare från åtta samhällen i så<br />
kallade drönaravläggare, som är en rationalitet<br />
(se BT nr 6 -07). Drottningarna i<br />
dessa är odlade efter samma drottning.<br />
Stationen finns på en ö för att man<br />
skall vara helt säker på att det inte finns<br />
någon influens från andra drönare. Det<br />
finns för närvarande åtta sådana stationer<br />
som SBR subventionerar med sammanlagt<br />
90 tkr. Dessa stationer är till för att<br />
para drottningar som skall användas till<br />
avel. 2007 parades 1588 st. Odlaren betalar<br />
60 kr för varje parad drottning.<br />
En bruksparningsplats är som regel<br />
landbaserad. Den kan med fördel ligga i<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
rar den för Stockholms seglare så välkända<br />
fyren Landsort med anor från 1651. Drönarsamhällena<br />
kan stå på ön under hela<br />
året men måste matas för att inte svälta.<br />
PT<br />
en glänta i ”stora skogen” och avståndet<br />
till närmaste bigård är minst 3-4 km så<br />
att man får en godtagbart säker parning.<br />
Det finns erfarenheter som tyder på att<br />
en drottning som flyger ut för sin parning<br />
från ett drönarfritt samhälle släpper sitt<br />
brunstferomon så fort hon lämnar bostaden.<br />
Att inte paras med sina egna drönare<br />
är något som ligger i generna. I och med<br />
detta hinner hon inte flyga långt innan<br />
parning sker. Visst ställer man upp sina<br />
kassetter drönarfria! Vad gäller drönarnas<br />
härkomst är det en klar fördel att de<br />
kommer från många olika bisamhällen/<br />
drottningar av olika härkomst, men av<br />
samma ras. Detta för att det skall bli en<br />
genetisk mångfald. Det borgar för att det<br />
blir robusta bisamhällen med ett ”batteri”<br />
av goda egenskaper som kan möta pröv-<br />
SBR:S<br />
AVELS-<br />
KOMMITTÉ:<br />
Apidea med hinder för rövarbin. Lägg<br />
märke till öppningen bakom nätet t v för<br />
Apideans bin. Rovbina samlas till höger<br />
framför öppningen in i Apidean men kommer<br />
inte in pga av nätet.<br />
Apidea med hushållspapper over foderdegen.<br />
ningar och uppgifter som väntar.<br />
De drottningar vi odlar efter är om<br />
möjligt någon drottning som är parad<br />
på parningsstation eller så kan det finns<br />
andra lämpliga drottningmödrar hos enskilda<br />
biodlare.<br />
Samarbete är viktigt och i bästa fall<br />
finns det en drottningodlingsklubb i föreningen<br />
som har koll på vad det finns för<br />
bra material eller som kan rekvirera avelsdrottningar.<br />
Detta är inte minst viktigt<br />
eftersom man regelbundet skall prova nya<br />
gener i föreningsområdet.<br />
För att kunna fripara sina drottningar<br />
i den egna bigården och få ett önskat resultat<br />
är en bra utgångspunkt att det finns<br />
en enhetlig stam i föreningsområdet. Det<br />
är något att jobba för!<br />
LS<br />
Bo Lindahl ordförande, Håstenslöv 1534, 26020 Teckomatorp.<br />
Tel. 0413-70751. E-post: 041370751@telia.com<br />
Krister Linell ledamot, Frydsberg 11, 56393 Gränna. Tel 036-<br />
54130, 070-5669641. E-post: krister.linnell@telia.com<br />
Leif Strömberg ledamot, Västra Bohr 23, 71191 Lindesberg.<br />
Tel. 0581-13774. E-post: leif.biodlare@telia.com<br />
Per Thunman ledamot, Skurusundsvägen 44, 13146 Nacka.<br />
Tel. 08-7180232. E-post: pgthunman@hotmail.com<br />
Janne Mårtensson adjungerad, Pelarne, 59891 Vimmerby.<br />
Tel. 0735-233125. E-post: jan.martensson.sbr@biodlarna.org<br />
13
BERT THRYBOM<br />
L-M LILJENVALL<br />
liljenvall@zeta.telenordia.se – bert.thrybom@swipnet.se<br />
Jag heter Bert Thrybom och det är i år 60 år sedan min far och jag (7 år gammal)<br />
”blev med bin”. Tillsammans med Hans Sahlin, Ulf Gröhn och Leif Svensson har<br />
jag ingått i SBR:s avelskommitté. De senaste 30 åren har mitt intresse fokuserats på<br />
avelsarbete och utveckling av inseminationsteknik. Jag har medverkat till och deltagit<br />
i olika projekt, exempelvis arbete med rensningsbenägna bin på 1980-talet,<br />
hämtning av ägg och sperma av A. m. monticola i Kenya samt import av liguriska<br />
drottningar från reservatet på Kangaroo Island, Australien. Vidare har jag skrivit<br />
bland annat följande rapporter vilka skall fi nnas på SBR:s exp:<br />
1: Resistensavel mot yngelsjukdomar hos bin.<br />
2: Sluten population av bin med höggradig rensningsförmåga.<br />
3: Ny diluent för ”single-drone”-insemination och insemination med homogent<br />
blandad sperma.<br />
Jag kommer att ingå i SBR:s Vetenskapliga Råd tillsammans med Lars-Martin<br />
Liljenvall och hoppas kunna bidra med matnyttiga referat från internationella<br />
bitidskrifter. Mitt första bidrag är emellertid ett eget pilotprojekt rörande utvärdering<br />
av rensningförmågan och hur den karaktären eventuellt kan/skall mätas.<br />
SBR:s Vetenskapliga Råd<br />
Utrensningsförmågan hos bin<br />
Under de senaste åren har<br />
ett fl ertal artiklar skrivits<br />
rörande tekniken för<br />
bestämning av rensningsiver,<br />
allt från frysning av kakbit<br />
med yngel till nålsticksmetoden<br />
(prickmetoden).<br />
Den vetenskapliga standardmetoden<br />
för utvärdering av rensningsförmåga<br />
har varit avdödning av ynglet genom frysning<br />
vid -180 C under 24 timmar, varefter<br />
kakbiten tinas upp till rumstemperatur<br />
och återinsätts i den yngelkaka varifrån<br />
kakbiten togs.<br />
På senare tid har den så kallade<br />
nålsticksmetoden/prickmetoden börjat<br />
användas mer allmänt då den anses<br />
mindre tidsödande och mindre kladdig<br />
än frysmetoden.<br />
I samband med en vistelse i Australien<br />
gjorde jag ett jämförande test med<br />
frys- respektive prickmetoden. Försöket<br />
gjordes samtidigt och i samma samhälle.<br />
Resultatet blev att det prickdödade ynglet<br />
avlägsnades inom 1 dygn under det att<br />
det frysdödade ynglet knappt hade rörts av<br />
bina efter 1 dygn.<br />
Olika nålar med olika grovlek som användes vid nålsticksförsöket.<br />
En tid därefter genomförde jag därför<br />
en pilotstudie där ynglet dödades, förutom<br />
genom frysning, även med olika<br />
”prick-metoder”. Försöket genomfördes<br />
vid samma tidpunkt i samma samhälle,<br />
på samma ram och med samma ålder<br />
på ynglet.<br />
Inom ett område dödades ynglet<br />
med nålstick genom täckvaxet med 2<br />
olika grova nålar – 0,25 mm och 0,33<br />
mm. På ett intilliggande område dödades<br />
ynglet genom stick från baksidan med<br />
en 0,6 mm grov nål varvid cellocken inte<br />
skadades. Cellerna var således på utsidan<br />
lika intakta som i kakbiten där ynglet<br />
frysdödats.. Ynglet dödades således med<br />
en nål men utan att täckvaxet över ynglet<br />
skadades.<br />
14 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
Efter 18 timmar hade endast enstaka<br />
celler med det frysdödade ynglet rensats.<br />
Av de 50 celler där ynglet dödats med en<br />
0.25 mm grov nål hade 24 celler rensats<br />
helt = 48 %. I de 50 celler där ynglet dödats<br />
med en 0.33 mm grov nål hade 34<br />
celler rensats helt = 68 %. Av de 48 celler<br />
där ynglet dödats genom stick från baksidan<br />
hade 31 celler rensats helt = 65 %!<br />
Min hypotes är att utrensningen bland<br />
annat är beroende av den skada ynglet utsätts<br />
för (graden av macerering) och inte<br />
bara skadan på cellocket.<br />
Det frysta ynglet läcker inte kroppsvätska<br />
lika snabbt och i samma mängd som<br />
det yngel som dödats genom stick och ju<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
större skada ynglet utsatts för (grövre nål)<br />
desto snabbare borde bina märka att något<br />
är fel och då rensa ut det döda ynglet även<br />
om täckvaxet inte är skadat.<br />
Ju grövre nål desto snabbare utrensning.<br />
Men sannolikt har även skadan på<br />
cellocket, och den kroppsvätska som följer<br />
med då nålen dras ut ur cellen, betydelse<br />
eftersom utrensningen efter stick med<br />
0.33 mm-nål genom cellocket är jämförbar<br />
med stick från baksidan med 0.6 mmnål<br />
utan att cellocket skadas.<br />
Ynglet som dödats av kalkyngelsvampen,<br />
Ascosphaera apis, läcker inte ut<br />
någon vätska!<br />
Frågan är: vad är det man mäter med<br />
Proteinfoder till bin<br />
Ordföranden Abdi Saffari i<br />
det kanadensiska sällskapet<br />
Feed Bee ställer frågan<br />
varför vi är så obetänksamma<br />
rörande de proteiner som vi<br />
föder våra bin med. (I Nordamerika<br />
är det vanligt med<br />
pollenersättningsfodring.)<br />
Det är egentligen inte intressant hur<br />
mycket protein vi ger så länge vi inte<br />
vet hur mycket av detta som bina tar upp<br />
och drar nytta av i sin kropp. För många<br />
andra av våra husdjur har man ”forskat<br />
fram” bra sammansättning på det foder vi<br />
ger dem för att de ska utvecklas normalt.<br />
Abdi Saffari säger att man skulle kunna<br />
jämföra binas situation med om vi skulle<br />
äta hos Mac Donald varje dag, Människan<br />
kan bara nyttiggöra sig ca 10% av proteinerna<br />
i snabbmaten.<br />
Gäller detta för våra bin<br />
också?<br />
Bina använder proteiner i hela yngeluppfödningsprocessen.<br />
Den naturliga proteinkällan<br />
är pollen som bina hämtar ur<br />
blommorna. Extra tillförsel av proteiner<br />
skulle kunna ge en snabbare och kraftigare<br />
utveckling av bisamhället och skulle<br />
då också kunna vara en försäkring mot<br />
perioder då bina har mycket yngel att föda<br />
upp men då det är dåligt drag.<br />
I 14 år har vi<br />
forskat på denna<br />
näringsupptagning<br />
hos bin”,<br />
säger Abdi Saffari.<br />
”Vi har testat<br />
225 substanser<br />
alla hämtade<br />
från växtriket.<br />
Vi fi ck inget entydigt<br />
svar men<br />
vi fi ck fram en<br />
”meny” som bina<br />
kan tillgodogöra<br />
sig.<br />
Metoden att på<br />
detta sätt få bina att<br />
tillgodogöra sig ”bättre”<br />
proteiner diskuteras<br />
mycket idag världen<br />
över i bikretsar.<br />
Doug Somerville<br />
har på den australiska<br />
myndighetens<br />
uppdrag skrivit en<br />
bok i detta ämne.<br />
Se vidare hemsidan:<br />
www.feedbee.com<br />
Hämtat ur Birökteren<br />
123 (2007):11 315<br />
L-M L<br />
de olika metoderna?<br />
Metoderna är således inte jämförbara<br />
och någon form av standardisering är nödvändig<br />
vid utvärdering av rensningstest.<br />
Drottningodlare som testar rensningsförmågan,<br />
vilket jag anser vara ett krav man<br />
kan ställa på en seriös drottningodlare, bör<br />
ange vilken metod man använt för utvärderingen,<br />
exempelvis frysmetod eller nålens<br />
grovlek.<br />
(PS: Tyvärr fi nns inget bildmaterial<br />
tillgängligt, frånsett den nytagna bilden<br />
på de nålar som använts eftersom minneskortet<br />
med bilderna, trots intensivt<br />
letande, inte hittats. Bilderna skall dock<br />
publiceras så snart som materialet åter-<br />
Pollen är fortfarande den oöverträffade proteinkällan för bin.<br />
Men forskningen går vidare för att producera proteintillskott för<br />
bl a fodring av bin i pollenfattiga tider. Kan man samla in pollen<br />
till detta ändamål eller köpa bra pollen är det fortfarande det<br />
bästa alternativet.<br />
15
Verksamhet med bin 2007 vid SLU<br />
INGEMAR FRIES, EVA FORSGREN, ANDERS LINDSTRÖM, Ekologiska institutionen, SLU<br />
FORSKNING<br />
BEE SHOP<br />
EU-projektet BEE SHOP som startade 2006<br />
har målsättningen att långsiktigt främja<br />
hållbar produktion av honung inom gemenskapen.<br />
Projektet har nio olika partners<br />
och koordineras av Robin Moritz vid<br />
universitetet i Halle, Tyskland. Projektet<br />
innefattar forskning om bin inom områdena<br />
beteende, honung, praktisk biodling<br />
och bisjukdomar. På sjukdomsområdet är<br />
det SLU som samordnar arbetet.<br />
Forskningsprogrammet finns redovisat<br />
på nätet (http://www2.biologie.unihalle.de/zool/mol_ecol/research_f.html)<br />
för den detaljintresserade. Som alltid när<br />
det gäller mer omfattande forskningssamarbeten<br />
kommer det upp nya intressanta<br />
frågeställningar som inte kunnat förutses<br />
när projektet planerades, samtidigt som<br />
planerade delprojekt inte ger den utdelning<br />
som avsetts. Projektet har nu löpt i<br />
två år och avsatt en hel del intressanta resultat,<br />
inte minst på sjukdomsområdet.<br />
Delprojekt med anknytning till BEE SHOP<br />
med SLU inblandat finns inkluderat i redovisningen<br />
nedan.<br />
Bond-projektet<br />
(”Live and let Die”)<br />
Bond-projektet och dess utveckling sedan<br />
1999, när vi etablerade 150 samhällen isolerat<br />
på södra Gotland och tillsatte varroakvalster<br />
till samtliga samhällen och sedan<br />
inte bekämpat kvalster, har beskrivits tidigare<br />
i BT (Fries, 2007). Vi har också undersökt<br />
om det beror på kvalstren (mindre<br />
virulenta) eller på bina (bättre överlevnad)<br />
att det finns samhällen vid liv. Allt<br />
tyder på att bina av någon anledning ger<br />
lägre kvalstertillväxt. Delförklaringar till<br />
det kan vara att Bondsamhällena genomsnittligt<br />
producerar mindre mängd drönar<br />
och arbetarbiyngel, samt att kvalstren<br />
fördelar sig annorlunda i Bondsamhällen,<br />
med en mindre andel kvalster i ynglet när<br />
sådant finns tillgängligt. Resultaten har publicerats<br />
(Fries & Bommarco, <strong>2008</strong>). Jordbruksverket<br />
har stött studien och analys<br />
av insamlat material beträffande kvalster<br />
och virus, har skett inom ramen för BEE<br />
SHOP.<br />
Vi har fortfarande på nionde året efter<br />
projektstarten bisamhällen som överlevt<br />
utan behandling och kommer med normal<br />
övervintring också att ha samhällen<br />
vid liv <strong>2008</strong>. Under 2007 har vi avslutat<br />
projektet i den meningen att vi nu på<br />
konstgjord väg (avläggare) tillverkat nya<br />
bisamhällen. Avsikten är att öka antalet<br />
bisamhällen med samma genetiska bakgrund<br />
som de samhällen som överlevt<br />
utan behandling, för att bättre kunna undersöka<br />
egenskaper som kan ha betydelse<br />
för överlevnad med varroakvalster. Hösten<br />
2007 är det invintrat 15 samhällen i Bond<br />
projektet, med 6 samhällen från det ursprungliga<br />
försöket och 9 samhällen som<br />
avläggare. En doktorand (Barbara Locke)<br />
har rekryterats för att mer intensivt studera<br />
vad det är som gör att bisamhällen<br />
kan överleva med varroakvalster.<br />
En förutsättning för att upprätthålla<br />
Bond-projektet har varit det stöd som utgått<br />
från Jordbruksverket via det nationella<br />
programmet. Och inte att förglömma,<br />
den oförtröttligt positiva stöttning som Åke<br />
Lyberg bestått med i form av väl utförda allehanda<br />
konstiga uppdrag för provtagningar<br />
och odling av drottningar som skickats<br />
land och rike runt, vars främsta merit är<br />
att deras mödrar inte dött!!<br />
Varroa och virus<br />
Prover på levande bin som tagits månadsvis<br />
i ett 20-tal samhällen med varierande<br />
angrepp av varroakvalster har analyserats<br />
för deformed wing virus (DWV), med en<br />
kvantitativ metod där vi kan mäta antalet<br />
viruspartiklar. Samtidigt har vi dokumenterat<br />
antalet kvalster i samhällena (genom<br />
att undersöka prover på bin och yngel för<br />
varroakvalster och samtidigt uppskatta bi-<br />
och yngelmängd). Arbetet är en del i BEE<br />
SHOP och syftar till att förstå hur god överensstämmelse<br />
det är mellan angreppsgrad<br />
av kvalster och virusinfektionens omfattning.<br />
Resultaten kommer så småningom<br />
att publiceras, men sammanfattningsvis<br />
tyder data på att det inte alls är så stor<br />
överensstämmelse mellan antal kvalster<br />
och DWV-infektionens omfattning. Det<br />
finns ett tydligt och statistiskt säkerställt<br />
samband, men variationen i angreppsgrad<br />
av kvalster förklarar bara drygt 20% av variationen<br />
hos virusinfektionernas omfattning.<br />
Man hittar ibland bisamhällen med<br />
kraftiga DWV-infektioner också i samhällen<br />
med låga kvalstertal, och låga DWVinfektioner,<br />
eller ingen alls, i samhällen<br />
med relativt stora kvalsterangrepp. Det är<br />
omöjligt att säga hur representativa våra<br />
data är, men resultaten tyder på att i samhällen<br />
som har lite drygt 4000 varroakvalster<br />
har man alltid akuta infektioner av<br />
DWV (men det kan som sagt förekomma<br />
också vid mycket lägre kvalstertal). Arbetet<br />
ingår i BEE SHOP.<br />
Överföring av virus<br />
Under 2006 odlade vi drottningar från<br />
varroafria samhällen (och negativa för<br />
DWV), som seminerades av P-O Gustavsson<br />
med sperma från drönare i kraftigt<br />
varroangripna (och DWV-infekterade)<br />
samhällen. Sperman från sådana drönare<br />
innhåller mycket DWV som överförs vid<br />
seminationen och infekterar drottningens<br />
ovarier och i avkomma från sådana drottningar<br />
kan virusinfektionen spåras. Under<br />
2007 upprepade vi och konfirmerade studien<br />
med Bert Thrybom som seminatör.<br />
Resultaten är anmärkningsvärda eftersom<br />
det är första gången det påvisas veneriskt<br />
överförd smitta, inte bara hos honungsbin,<br />
utan hos steklar överhuvudtaget. Resultaten<br />
är publicerade (de Miranda & Fries,<br />
<strong>2008</strong>). Arbetet ingår i BEE SHOP.<br />
16 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
Nosema hos bin<br />
Nosema ceranae<br />
Under 2007 har vi kartlagt utbredningen<br />
av Nosema ceranae i Sverige med hjälp<br />
av Jordbruksverket med landets bitillsynsmannaorganisation<br />
som provtagare. Undersökningen<br />
har publicerats i BT (Fries<br />
& Forsgren, 2007). Ett fåtal län samlade<br />
inte in prover, men undersökningen blev<br />
tillräckligt omfattande för att kunna konstatera<br />
att den nya nosemaparasiten sannolikt<br />
är spridd i hela landet, men det kan<br />
möjligen sägas att den förekommer i något<br />
Med en vätgasballong<br />
som lyfter en<br />
håv laddad med<br />
drottningferomon<br />
kan man fånga<br />
drönare på drönarsamlingsplatser.<br />
I det här fallet<br />
visade det sig att<br />
drönarnas sperma<br />
när den undersöktes<br />
var infekterad<br />
av DWV. På den<br />
infällda bilden<br />
visas drönare som<br />
själva sökt sig in<br />
i håven. Foto R.<br />
Jaffe.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
större omfattning längst söder ut. De prover<br />
som var positiva för mikrosporidie-infektion<br />
innehöll antingen enbart Nosema<br />
apis eller en blandinfektion av de två parasiterna.<br />
Ingen ren N. ceranae-infektion<br />
har ännu påträffats i Sverige. Vi skall<br />
försöka följa om utvecklingen blir den vi<br />
förmodar, nämligen att den nya parasiten<br />
får allt större utbredning på den gamlas<br />
bekostnad. Tills det finns bättre kunskap<br />
bör de råd som gäller N. apis också gälla<br />
för N. ceranae.<br />
Vi gjorde misslyckade försök 2007 att<br />
Vid inseminering<br />
av drottningar<br />
kan sperman<br />
vara infekterad<br />
av DWV. Infektionen<br />
begränsas<br />
då inte bara till<br />
spermatekan utan<br />
kan också spridas<br />
till ovarierna.<br />
Drottningar som<br />
infekterats på detta<br />
vis lägger ägg som<br />
är infekterade av<br />
DWV. Foto I. Fries.<br />
jämföra patologin hos de två nosema-parasiterna.<br />
Av någon anledning fungerade<br />
inte infektionerna med N. ceranae tillräckligt<br />
väl för jämförande undersökningar.<br />
Avsikten är att om möjligt göra<br />
nya försök <strong>2008</strong>.<br />
Amerikansk yngelröta<br />
Röveri och amerikansk yngelröta<br />
Trots att man länge har vetat att yngelrötesporer<br />
sprids när sjuka samhällen blir<br />
utrövade så har det inte tidigare gjorts<br />
några studier av hur spridningen ser ut<br />
17
mellan bigårdar på olika avstånd till samhällen<br />
som blir utrövade. I experimentet,<br />
som genomfördes i Finland, visade sig att<br />
i princip alla samhällen i samma bigård<br />
som de utrövade, och upp till 1 km bort<br />
blev sjuka i yngelröta som en följd av röveri.<br />
Samhällen som var uppställda 2 och<br />
3 km bort deltog i mindre utsträckning och<br />
blev inte kliniskt sjuka, även om en del<br />
samhällen hade tillfälligt förhöjda sporhalter.<br />
Arbetet som utförts i samarbete med<br />
Seppo Korpela är accepterat för publicering<br />
i tidskriften Apidologie. Arbetet ingår<br />
i BEE SHOP.<br />
Drönarlarvers känslighet för<br />
yngelröta<br />
Under sommarsäsongen användes vår<br />
möjlighet att odla bilarver på labbet till<br />
att utföra infektionsförsök med Paenibacillus<br />
larvae (AFB). Försöken (som görs<br />
i samarbete med tyska forskare) går ut på<br />
att se eventuella skillnader i olika bistammars<br />
mottaglighet för infektionen. Genom<br />
att använda drönarlarver som är haploida<br />
(har en enkel genuppsättning), kan man<br />
enklare söka efter genetiska orsaker till<br />
motståndskraft mot sjukdomen. Vid genetiska<br />
analyser av materialet har man<br />
i Tyskland och Frankrike kunnat påvisa<br />
gener som är kopplade till överlevnad vid<br />
infektionsförsök på lab. De första resultaten<br />
har publicerats (Behrens et al., 2007),<br />
men arbetet med att lokalisera den gen det<br />
eventuellt rör sig om pågår. Arbetet görs<br />
inom ramen för BEE SHOP.<br />
Konkurrens mellan olika stammar<br />
amerikansk yngelröta<br />
Det har visat sig att olika stammar av yngelrötebakterien<br />
Paenibacillus larvae är<br />
olika virulenta (aggressiva) och detta visar<br />
sig genom att vissa stammar dödar larverna<br />
snabbt medan andra dödar långsammare.<br />
Paradoxalt nog kan man förvänta<br />
sig att de stammar som är mest virulenta<br />
på individnivå är minst virulenta på koloninivå<br />
och tvärtom. Detta har att göra<br />
med produktionen av sporer är större i<br />
de larver som dör när de är äldre och när<br />
cellerna är täckta. De larver som dör väldigt<br />
unga upptäcks fortare och städas ut<br />
innan bakterierna hinner producera så<br />
mycket sporer.<br />
För att testa det här infekterade vi<br />
samhällen i Finland med bakterier från<br />
två olika stammar som har visat sig ha<br />
olika virulens. Försöket pågår fortfarande,<br />
men det verkar redan som om hypotesen<br />
stämmer, eftersom vi hittar mycket mer<br />
yngelrötesporer i de samhällen där den<br />
stam som dödar larver långsamt tillsattes.<br />
Arbetet utförs i samarbete med Seppo<br />
Korpela och ingår i BEE SHOP.<br />
Yngelrötesporers känslighet för<br />
värme och lagring<br />
Det har tidigare visat sig att bakterien som<br />
orsakar yngelröta, Paenibacillus larvae,<br />
förekommer i minst 4 så kallade genotyper<br />
(Genersch et al. 2006b). Två av dessa har<br />
hittats i Sverige. Under 2006/07 gjorde vi<br />
tillsammans med en serbisk gästforskare<br />
en studie av några av genotypernas egenskaper<br />
som kan ha betydelse för deras<br />
förmåga att orsaka sjukdom; Känslighet<br />
för värme (upphettning) samt lagring<br />
(kan kopplas till sporernas överlevnad).<br />
Det visade sig att skillnaderna är större<br />
än förväntat, och kan ha stor betydelse<br />
bland annat för diagnostiken av Amerikansk<br />
yngelröta. Ett moment i protokollet<br />
för odling av bakterien från honung<br />
och bin är att hetta upp provet för att bli<br />
kvitt andra mikroorganismer. Detta visar<br />
sig vara förmånligt för den ena bakterietypen,<br />
och skulle kunna leda till att den mer<br />
temperaturkänsliga genotypen blir underdiagnostiserad.<br />
Resultaten är publicerade<br />
(Forsgren et al., <strong>2008</strong>).<br />
DIAGNOSVERKSAMHET<br />
Under 2007 mottogs totalt ca 1300 prov.<br />
Av dessa var ca 900 nosema-prov ingående<br />
i den landsomfattande undersökningen.<br />
Även under 2007 har ett stort antal vinterdöda<br />
bin med ansenlig mängd varroakvalster<br />
samt symptom på virusinfektion<br />
observerats. På grund av hög vinterdödlighet<br />
i länet 2007/08, har vi blivit kontaktade<br />
av länsstyrelsen i Örebro län som samordnat<br />
provtagning från ett antal samhällen.<br />
Inget sammanfattande svar kan ges på varför<br />
dessa bin dött, men i de flesta fall kan<br />
tecken på virusinfektion och/eller stora<br />
mängder varroakvalster konstateras. Orsaken<br />
till ökad vinterdödlighet är i många<br />
fall sannolikt otillräcklig eller ineffektiv<br />
varroabekämpning med virusinfektioner<br />
som följd.<br />
UNDERVISNING<br />
Bees beekeeping and<br />
pollination<br />
Våren 2007 gavs den årliga grundkursen<br />
”Bees beekeeping and pollination”<br />
vid institutionen för entomologi. Kursen<br />
som pågår i 5 veckor heltid (hela maj och<br />
in i juni) ges numera på engelska då flera<br />
utbytesstudenter varje år väljer att gå kursen.<br />
Det var 14 studenter som gick kursen<br />
2007. Kursen innehåller en första halvdel<br />
som ägnas åt vilda bin och humlor,<br />
med mycket exkursioner och artkunskap.<br />
Andra halvdelen av kursen ägnas uteslutande<br />
åt honungsbin och biodling. Även<br />
2007 hann vi med att odla en serie drottningar<br />
som blev parade innan kursen avslutades<br />
i början på juni.<br />
Publicering och manuskript 2007<br />
Forsgren, E., Stevanovic, J., Fries I.<br />
<strong>2008</strong>. Variability in germination and in<br />
temperature and storage resistance<br />
among Paenibacillus larvae genotypes.<br />
Veterinary Microbiology 115, i press.<br />
de Miranda, J., Fries, I. <strong>2008</strong>. Venereal and<br />
vertical transmission of of deformed wing<br />
virus in honey bees (Apis mellifera). Journal<br />
of Invertebrate Pathology, accepted.<br />
Behrens, D., Forsgren, E.., Fries, I., Moritz,<br />
R.F.A. 2007. Infection of drone larvae of<br />
two honeybee lines (Apis mellifera) with<br />
American foulbrood. Apidologie 38, 281-<br />
288.<br />
Belloy, L, Imdorf, A., Fries, I., Forsgren, E.,<br />
Berthoud, H., Kuhn, R., Charrière, J-D.<br />
2007. Spatial distribution of Melissococcus<br />
plutonius in adult honey bees collected<br />
from apiaries and colonies with and<br />
without symptoms of European foulbrood.<br />
Apidologie 38, 136-140.<br />
de Miranda, J.R., Fries, I. <strong>2008</strong>. Venereal and<br />
vertical transmission of deformed wing<br />
virus in honeybees (Apis melliferaı L.).<br />
Journal of Invertebrate Pathology, i press.<br />
Fries, I. 2007. Varroaangripna bin som överlever<br />
utan behandling i ett nordiskt klimat.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 106, april, 14-16.<br />
Fries, I., Forsgren, E. 2007. Undersökning av<br />
spridningen av Nosema ceranae i Sverige.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 106, januari/februari 2007,<br />
26-27.<br />
Fries, I., Bommarco, R. <strong>2008</strong>. Possible<br />
host-parasite adaptations in honey bees<br />
infested by Varroa mites. Apidologie, i<br />
press, on line:DOI: 10.1051/apido:2007039.<br />
Övriga referenser<br />
Fries, I. 2006. En ny nosemaart på honungsbin<br />
i Europa. <strong>Bitidningen</strong> 105, November/<br />
December, 8-9.<br />
Fries I., Martín R., Meana A., García-Palencia<br />
P., Higes M. 2006b. Natural infections<br />
of Nosema ceranae in European honey<br />
bees. Journal of Apicultural Research 45,<br />
230-233.<br />
Behrens, D., Forsgren, E.., Fries, I., Moritz,<br />
R.F.A. 2006. Infection of drone larvae of<br />
two honeybee lines (Apis mellifera) with<br />
American foulbrood. Apidologie, accepterad.<br />
Klee, J., Besana, A., Genersch, E., Gisder,<br />
S., Nanetti, A., Tam, D.Q., Chinh, T.X.,<br />
Puerta, F., Kryger, P., Message, D.,<br />
18 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
Hatjina, F., Korpela, S., Fries, I., Paxton,<br />
R. 2006. Widespread dispersal of the<br />
microsporidium Nosema ceranae, an<br />
emergent pathogen of the western honey<br />
bee, Apis mellifera. Journal of Invertebrate<br />
Pathology, i review.<br />
Belloy, L, Imdorf, A., Fries, I., Forsgren, E.,<br />
Berthoud, H., Kuhn, R., Charrière, J-D.<br />
2006. Spatial distribution of Melissococcus<br />
plutonius in adult honey bees collected<br />
from apiaries and colonies with and<br />
without symptoms of European foulbrood.<br />
Apidologie, accepterad.<br />
Fries, I. 2006. En ny nosemaart på honungsbin<br />
i Europa. <strong>Bitidningen</strong> 105, November/<br />
December, 8-9.<br />
Fries, I., Imdorf, A., Rosenkranz, P. 2006a.<br />
Survival of mite (Varroa destructor)<br />
infested honey bee (Apis mellifera)<br />
colonies in a Nordic climate. Apidologie,<br />
i tryck.<br />
Fries I., Martín R., Meana A., García-Palencia<br />
P., Higes M. 2006b. Natural infections<br />
of Nosema ceranae in European honey<br />
bees. Journal of Apicultural Research 45,<br />
230-233.<br />
Fries, I., Lindström, A., Korpela, S. 2006c.<br />
Vertical transmission of American<br />
foulbrood (Paenibacillus larvae) in honey<br />
bees (Apis mellifera). Veterinary Microbiology<br />
114, 269-274.<br />
Genersch, E., Yue, C., Fries, I., de Miranda,<br />
J.R. 2006a. Detection of deformed wing<br />
virus (DWV), a honey bee viral pathogen,<br />
in bumble bees (Bombus terrestris<br />
and Bombus pascuorum) with wing<br />
deformities. Journal of Invertebrate Pathology<br />
91, 61-63.<br />
Genersch, E., Forsgren, E., Pentikäinen, J.,<br />
Ashiralieva, A., Rauch, S., Kilwinski, J.,<br />
Fries, I. (2006b) Reclassification of Paenibacillus<br />
larvae subsp. larvae and Paenibacillus<br />
larvae subsp. pulvifaciens as<br />
Paenibacillus larvae without subspecies<br />
differentiation. International Journal of<br />
Systematic and Evolutionary Microbiology<br />
56, 501-511.<br />
Lindström, A. 2006. Distribution and<br />
Transmission of American Foulbrood<br />
in Honey bees. PhD Thesis No. 2006:<br />
22, Faculty of Natural Resources and<br />
Agricultural Sciences, Swedish University<br />
of Agricultural Sciences, Uppsala, 28pp.<br />
Övriga referenser<br />
Fries, I., Hansen, H., Imdorf, A., Rosenkranz,<br />
P. 2003. Swarming in honey bees<br />
(Apis mellifera) and varroa mite (Varroa<br />
destructor) population development in<br />
Sweden. Apidologie 34, 1-9.<br />
Fries, I. 2003. Svärmningens betydelse för<br />
varroakvalstrets utveckling. <strong>Bitidningen</strong><br />
102, jan., 20-22.<br />
Fries, I., Feng, F., da Silva, A., Slemenda,<br />
S.B., Pieniazek, N.J. 1996. Nosema<br />
ceranae n. sp. (Microspora, Nosematidae),<br />
morphological and molecular<br />
characterization of a microsporidian<br />
parasite of the Asian honey bee Apis<br />
cerana (Hymenoptera, Apidae). European<br />
Journal of Protistology 32, 356-365.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
Vill du hjälpa till att minska<br />
vinterförlusterna!?<br />
SBR har genom Nationella Programmet för EU-stöd till biodlingen fått medel för<br />
att genomföra ett projekt om minskning av vinterförluster. En del av projektet<br />
går ut på att göra grundliga undersökningar och registreringar i ett antal bigårdar<br />
runt om i landet. Tanken är att under <strong>2008</strong> etablera 10 sådana bigårdar med 10<br />
samhällen i varje bigård.<br />
Lördagen 14 juni anordnas en träff i Nässjö för biodlare som är intresserade<br />
av att vara med i projektet. Träffen börjar kl. 11 och slutar ca. kl 16.<br />
Projektet, som drivs gemensamt av SBR:s bisjukdoms- och avelskommittéer,<br />
står för konferenskostnad och resa till Nässjö.<br />
Vill du vara med så hör av dig senast 5 juni till SBR:s kansli antingen på telefon<br />
0735-233 100 eller på e-post sbr@biodlarna.org.<br />
OBS. Begränsat antal deltagare, så i första hand gäller principen först till<br />
kvarn. Men vi kommer även att ta hänsyn till den geografiska spridningen av<br />
bigårdarna.<br />
Om du önskar mer information om projektet innan du anmäler dig till träffen<br />
så hör gärna av dig antingen till Preben Kristiansen, tel. 0735-233122 eller<br />
Janne Mårtensson, tel. 0735-233125.<br />
Vi hälsar dig hjärtligt välkommen till projektet och Hotell Högland i Nässjö.<br />
Avelskommittén och Bisjukdomskommittén.<br />
Endagskurs för näringsidkare<br />
Söndagen den 30 mars samlades ett<br />
fyrtiotal biodlare på Axona kursgård i<br />
Hörby för att lyssna på vad Lennart Nilsson,<br />
Bo-Göran Nilsson och Bengt Andreasson<br />
hade att lära ut till dem som vill<br />
driva sin biodling som näringsverksamhet.<br />
Det var ett samarrangemang mellan<br />
LRF, Biodlingsföretagarna och Skånes Biodlaredistrikt.<br />
Lennart Nilsson inledde och talade på<br />
sedvanligt inspirerande sätt om sin biodling.<br />
Många rent praktiska råd som alla<br />
kunde ta till sig och ha<br />
nytta av. Bo-Göran Nilsson<br />
fortsatte programmet<br />
med att belysa de fakta<br />
som är viktiga för en honungsproducent.<br />
Han har<br />
gjort en del tidsstudier för<br />
att optimera möjligheterna<br />
till att driva en lönsam<br />
honungsproduktion och<br />
delade frikostigt med sig<br />
av sina rön. En hel del intressanta<br />
detaljer som de<br />
flesta av oss säkert aldrig<br />
har tänkt på..<br />
Bengt Andreasson<br />
från Svensk Biavel AB,<br />
Foto: Erik Österlund<br />
dessutom ordförande i BF talade om det<br />
omfattande arbete som nu startar för att<br />
genom målmedveten avel kunna ta fram<br />
det absolut bästa biet anpassat till våra förhållanden.<br />
Att allt avelsarbete sker på rätt<br />
lång sikt förstår vi nu och ser med intresse<br />
fram emot vad Svensk Biavel AB:s arbete<br />
kommer att betyda för biodlarna och honungsproducenterna.<br />
Ingrid Bondeson<br />
19
”Bilagan”<br />
20 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
”Bilagan”<br />
21
Letar svartpälsbin i Vimmerby<br />
Vimmerby kyrkogårds sydsluttning<br />
kan vara boplats för<br />
en utrotningshotad insekt.<br />
– Att hitta svartpälsbiet<br />
här vore kronan på verket,<br />
säger Magnus Larsson,<br />
insektsexpert på länsstyrelsen<br />
i Kalmar.<br />
Förr fanns svartpälsbiet i södra och<br />
mellersta Sverige, men sedan 1950-<br />
60-talen har de, liksom många andra<br />
vildbin, minskat kraftigt i antal.<br />
– Svartpälsbiet har försvunnit på<br />
grund av att de varma, torra och<br />
sandiga miljöer där de trivs och<br />
vill bygga sina bon växt igen, säger<br />
Magnus Larsson.<br />
Han står i duggregnet i kanten av<br />
kyrkogårdens sydvända slänt, som nu till<br />
stora delar befriats från sin grässvål. Sanden<br />
kommer i dagen som en välkomnande<br />
gest till eventuella svartpälsbin. På några<br />
ställen där det kanske, kanske fi nns bon<br />
har däremot grässvålen sparats.<br />
Janne Mårtensson samtalar med Magnus<br />
Larsson vid Vimmerby kyrkogård om Svartpälsbiet<br />
och räddningsarbetet.<br />
Restaureringsarbetet, som utförs i<br />
samarbete med Vimmerby kommun, är<br />
en del i ett nationellt åtgärdsprogram för<br />
bevarandet av svartpälsbiet Anthophora<br />
retusa, som beskrivs som stort och spektakulärt<br />
med svart päls och grönt turkosa<br />
ögon.<br />
Svartpälsbiet är inte ensamt om att<br />
vara utsatt för existentiellt hot, omkring<br />
400 växt- och djurarter anses behöva riktade<br />
åtgärder för att ha en chans att överleva.<br />
Svartpälsbiet ligger så risigt till att det<br />
tillhör kategorin: ”akut hotad”. Nästa steg<br />
är ”utdöd”.<br />
Nu är det inte bara svartpälsbiet som<br />
kan trivas just i den här miljön mitt inne<br />
i Vimmerby.<br />
– Sydslänten kan vara boplats<br />
för en rad andra hotade insekter,<br />
säger Magnus Larsson.<br />
Men vad spelar då ett mer eller mindre<br />
utdött vildbi för roll, egentligen? Magnus<br />
Larsson kan förstå att det fi nns en<br />
och annan som undrar, men han kan<br />
också förklara varför bin är så viktiga i<br />
naturen.<br />
– Ingen vill leva utan äpplen eller<br />
svenska jordgubbar på sommaren.<br />
Vi äter dagligen något som måste<br />
ha en pollinerare – och där är vildbina<br />
enormt betydelsefulla. Utan<br />
bin pollineras inte många växter<br />
och ju fl er arter som försvinner,<br />
desto bräckligare blir ekosystemet.<br />
Dessutom ser han etiska aspekter i<br />
naturvårdsåtgärderna för hotade arter.<br />
– Många bekymrar sig om regnskogen<br />
och de sibiriska tigrarna,<br />
men det är ju minst lika viktigt att<br />
bry sig om våra hotade svenska<br />
djurarter.<br />
Majoriteten av de svartpälsbin som<br />
En plansch i Vimmerby kommun som<br />
beskriver de ansträngningar som görs gemensamt<br />
av Länsstyrelsen, kommunen och<br />
Naturvårdsverket för att hjälpa Svartpälsbiet<br />
att överleva.<br />
fi nns kvar i dag fi nns just i Kalmar län<br />
bl a i Vassmolösa och Furudal i Kalmar<br />
kommun.<br />
– Entomologen Tor-Erik Leiler<br />
påträffade svartpälsbiet i Vimmerby<br />
1950, så vi vet att det funnits här.<br />
Eftersom slänten från kyrkogården<br />
är en passande miljö för många<br />
vildbin fi nns chansen att de faktiskt<br />
fi nns kvar.<br />
I skiftet maj-juni kommer Magnus<br />
Larsson tillbaka till Vimmerby för att se<br />
om åtgärderna lyckas.<br />
Referat av artikel skriven av<br />
Rebecca Forsgren-Malmström<br />
i Vimmerby Tidning 18 mars <strong>2008</strong><br />
• Svartpälsbiet fanns före 1990-talet på ett femtiotal platser i landet.<br />
• 2007 observerades arten på endast två platser.<br />
• Svartpälsbiet behöver en varm och torr gärna sandig miljö för att kunna gräva<br />
sina upp till tre decimeter djupa bon.<br />
• Man räknar i dag med att det fi nns 296 biarter i Sverige.<br />
• Vårt honungsbi – Apis mellifera – är en av dessa arter.<br />
• Vi har förhoppningar om att framöver i <strong>Bitidningen</strong> kunna presentera fl era arter<br />
av de s k vildbina. Kunskap om dessa samt deras krav på och behov av livsmiljöer<br />
rymmer en värdefull möjlighet för oss biodlare att bredda den miljövårdande<br />
insats vi gör med våra honungsbin.<br />
22 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
Det nordiska biet – fi nns det?<br />
INGVAR ARVIDSSON<br />
Från att det mörka nordiska biet varit<br />
det allmänna och självklara biet i<br />
Sverige var situationen allvarlig när projektet<br />
startade 1990. Våg efter våg av import<br />
hade trängt tillbaka der och det var osäkert<br />
om det fanns så mycket nordiskt kvar och<br />
av sådan kvalitet att ett räddningsprojekt<br />
skulle lyckas. Naturligtvis hade ett ovärderligt<br />
genetiskt material redan försvunnit<br />
för alltid, men vi lyckades till vår glädje<br />
ändå fi na rena, eller nästan rena nordiska<br />
bin på fl era håll. Det var främst i Jämtland<br />
och Västerbotten som det fanns envisa och<br />
målmedvetna biodlare som kämpade för<br />
att bevara det bi som de menade passade<br />
vår natur och vårt klimat bäst. Men även<br />
från Värmdö har vi en stam och två från<br />
Dalsland.<br />
Ett långlivat bi<br />
Alla biraser har sina fördelar och sina<br />
nackdelar. Det nordiska biet är ett lugnt<br />
och trevligt bi. Det förbrukar lite foder,<br />
sitter väldigt stilla i vinterklotet och startar<br />
inte yngelsättningen mitt i vintern<br />
som vissa sydlänningar gör, utan väntar<br />
tills det är dags och då blir utvecklingen<br />
snabb. Det normala för våra bin är ju att<br />
de ska vara starka till hallondraget. De bygger<br />
inte upp några jättesamhällen, vilket<br />
inte behövs då arbetsbina är förhållandevis<br />
långlivade. Därför behövs inte heller den<br />
stora yngelmängd som mera kortlivade bin<br />
måste ha. De är inte så kakfasta som t ex<br />
italienska bin är och dess svaga punkt är<br />
svärmningsbenägenheten. Vi jobbar med<br />
denna egenskap och med rätt skötselmetod<br />
behöver det inte vara något problem,<br />
men kräver lite extra uppmärksamhet från<br />
biodlarens sida. Det är ett effektivt dragbi,<br />
fl yger vid ett par grader lägre temperatur<br />
än övriga raser och behåller bistyrkan över<br />
ljungdraget. Det anses vara det bästa biet<br />
på ljungdrag. I och med den måttligt stora<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
Trots att det gått 18 år sedan ProjektNordBi startade kan man få frågan: Finns det<br />
nordiska biet? Man kan också få läsa i nyare biböcker att det nordiska biets existens<br />
ifrågasätts. När det sedan kommer till ett försök att beskriva det nordiska biets<br />
egenskaper fi nner man ännu mer förbryllande uppgifter.<br />
bistyrkan äter de inte upp honungen<br />
vid draguppehåll i den<br />
omfattning som jättesamhällena<br />
gör.<br />
Bevara och utveckla<br />
Vår verksamhet har som<br />
mål att bevara och utveckla<br />
det nordiska biet. För att nå<br />
dessa mål har vi byggt upp<br />
renparningsområden i Värmland,<br />
Jämtland, Västerbotten<br />
och Norrbotten. Vi håller på<br />
att skapa två gen”reservat” på<br />
dels Hindersön utanför Luleå<br />
och dels på Holmön utanför<br />
Umeå. Ytterligare genreservat<br />
hoppas vi kunna bygga<br />
upp under de närmaste åren.<br />
Vi har två parningsstationer:<br />
Lurö i Vänern och Hästliden<br />
i Västerbotten. Dessutom<br />
parningsplatser i Jämtland,<br />
Norrbotten och i Östergötlands<br />
skärgård. Ca 600 renparade<br />
drottningar producerar vi varje år,<br />
vilket inte fullt täcker efterfrågan.<br />
Egen tidning<br />
Den som vill informera sig lite djupare i<br />
frågor kring det nordiska biet och om vad<br />
Projekt NordBi sysslar med kan bli medlem<br />
i Föreningen NordBi och få vår tidning<br />
NordBi-Aktuellt, som utkommer med två<br />
intressanta nummer varje år. Det kostar<br />
100 kr per år som kan sättas in på Plusgiro<br />
625 71 44-3.<br />
Närmast har vi vår nordbikonferens<br />
som i år hålls i Håkmark utanför Umeå.<br />
Där kommer de olika områdesansvariga<br />
redogöra för förra årets verksamhet och<br />
planer för <strong>2008</strong>. Flera intressanta föreläsare<br />
”utifrån” kommer att medverka, bland<br />
annat biansvarig vid Jordbruksverket Ker-<br />
Ett vitalt bisamhälle förmerar sig. Till det behövs drottningar,<br />
arbetsbin och drönare. Foto: Bo Malmgren.<br />
stin Ebbersten. Årsmöte med föreningen<br />
kommer också att hållas. Nuvarande styrelse<br />
är Per Ideström, Ulricehamn, ordförande,<br />
Per Ruth, Umeå, Sven Carlsson,<br />
Nordmaling, Patrik Berg, Lit, Per Thunman,<br />
Nacka, Håkan Rönnberg, Linköping,<br />
Birger Johansson, Boden och Ingvar Arvidsson,<br />
Bengtsfors.<br />
Dags att ta nya tag<br />
En sak är klar: det nordiska biet fi nns och<br />
är ett mycket bra och trevligt bi. Det fi nns<br />
tack vare entusiastiska biodlare som vill<br />
vara med och bevara och utveckla det<br />
nordiska biet till ett ännu bättre bi. Nu<br />
står ännu en säsong inför dörren med nya<br />
utmaningar och också med många glädjeämnen<br />
– inte minst för dem som är nord-<br />
biodlare. Det ger en särskild dimension<br />
23
Buckfast – biras eller arbetssätt?<br />
THOMAS RAFSTEDT, text & foton<br />
På den tiden då ljungen var<br />
vittutbredd på utarmade<br />
marker på hedar och i skogar<br />
ville man ha många svärmar<br />
och därmed samhällen till<br />
ljungdraget i augusti. För att<br />
få ut honungen dödade man<br />
oftast de starkaste samhällena<br />
och därmed de bästa<br />
drottningarna och bina blev<br />
härigenom allt sämre.<br />
Den bistam som fanns under 1800talet<br />
och tidigare var dock ofta ett<br />
bra bi men genom import av drottningar,<br />
som började på 1910-talet, förstördes<br />
det. Biredskapsfabrikerna delade ofta ut<br />
drottningar av olika raser när man handlade<br />
varor i deras butiker. Under 1960-<br />
Särskilt värdefulla stationsparade drottningar märks av buckfastodlare Poul Erik Sørensen<br />
i Danmark med två färger för säker identifi ering. Buckfastloggan är till för certifi erade<br />
drottningodlare.<br />
och 70-talen importerades amerikanska<br />
hybrider vilket gav dödsstöten till ett bra<br />
bi och det blandbi som blev resultatet var<br />
ofta mycket aggressivt. Sämst var det i början<br />
av 1970-talet.<br />
År 1919 i England dog 90% av alla<br />
samhällen efter en kvalsterepizooti som<br />
svept över landet. Det tidigare dominerande<br />
inhemska, mörka biet försvann helt. De<br />
samhällen som blev kvar hade drottningar<br />
av italiensk stam. Även lite krainer och<br />
krainerkorsningar hade överlevt. Detta år<br />
fi ck Broder Adam ansvaret för biodlingen<br />
på Buckfast Abbey. De principer som<br />
han använde sig av vid aveln av bin gjorde<br />
honom till en banbrytare och för att<br />
hedra honom kallar vi den kombinationsavel<br />
som han använde för buckfastavel och<br />
drottningarna som produceras på detta<br />
sätt för buckfastdrottningar. Arbetssättet<br />
går ut på att ur lyckade kombinationer<br />
med buckfastdrottningar avla fram arvsstabila<br />
nya stammar som därefter läggs in<br />
i buckfaststammen där det fortsatta arbetet<br />
går ut på ett hårt urval av drottningar<br />
för fortsatt avel.<br />
Buckfastbiet skiljer sig alltså från bin<br />
som det italienska, det västeuropeiska<br />
mörka biet, krainerbiet, det grekiska biet<br />
och det anatoliska biet. Dessa bin är alla<br />
underarter till arten Apis mellifera. Av<br />
dem fi nns det också olika stammar, som<br />
Genomgång av samhälle vid Gunnebo<br />
under 2007 års sommarmöte.<br />
24 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
det franska biet, hedbiet och det nordiska<br />
biet, vilka är stammar av det västeuropeiska<br />
mörka biet. Genom handeln<br />
med drottningar och uppblandning av<br />
de ursprungliga bina finns idag knappast<br />
någon ouppblandad bipopulation i Europa.<br />
Buckfastbiet är, som Ulf Gröhn säger,<br />
människans egen biras, den konstras som<br />
Broder Adam visade oss vägen till.<br />
Buckfastbiet till Sverige<br />
Under början av 1970-talet hade bina blivit<br />
närmast helt ohanterliga pga sin ilska,<br />
så i mitten av 1970-talet bestämde sig ett<br />
antal biodlare för att prova Buckfastbiet,<br />
bl a genom inköp av Elmer Jonssons<br />
importerade drottningar från Weavers i<br />
Texas, USA. Resultatet från dessa drottningar<br />
blev genast märkbart med snälllare<br />
bin och minskad svärmning. Skördarna<br />
ökade också betydligt. Bina var<br />
dock ganska ojämna vilket visade sig vid<br />
avel av dem.<br />
Ulf Gröhn hade vid den här tiden kontakt<br />
med Broder Adam och från Buckfast<br />
Abbey kom det nu också till stånd en import<br />
av larver vilket förändrade biodlingen<br />
högst avsevärt. Aveln med Buckfastbin i<br />
Sverige under ordnade former tog sin början<br />
1975 då även den första parningsstationen<br />
på Aspö i Blekinge öppnades. En<br />
grupp biodlare samarbetade med aveln<br />
av Buckfastbiet och 1991 bildade de föreningen<br />
Svensk Buckfastavel. Förgrundsgestalten<br />
här har varit Ulf Gröhn som<br />
med sitt engagemang har lett föreningen<br />
fram till 2006 då han avgick som ordförande.<br />
Han har skrivit ett antal innehållsrika<br />
skrifter och hållit föreläsningar och<br />
kurser och framgångsrikt medverkat till<br />
att Buckfastbiet har blivit den mest populära<br />
rasen i Sverige. Fram till Broder<br />
Adams död 1996 importerades material<br />
från Buckfast. Totalt importerades avelsmaterial<br />
från ca 12 st. drottningar/linjer<br />
i Buckfast mellan 1976 och 1993 då importen<br />
från klostret upphörde. Idag är vi<br />
hänvisade till nytt material från andra länder<br />
och fortsatt arbete med vårt svenska<br />
Buckfastbi.<br />
Målsättning<br />
Föreningens målsättning är ”att samordna<br />
avelsarbetet med buckfastbin i Sverige<br />
samt att sörja för att parningsstationerna<br />
för buckfastbin får tillgång till bästa möjliga<br />
avelsdjur”.<br />
Buckfastföreningen förvaltar ett arv<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
Från Poul Erik Sørensens<br />
friparningsbigård. Fyra<br />
parningskupor med olikfärgade<br />
lock placeras direkt<br />
på marken.<br />
från Broder Adam. Inget bi,<br />
och speciellt inte ett bi som<br />
ett kombinationsbi som<br />
buckfastbiet är, är stabilt<br />
under lång tid. Genom det<br />
begränsade urvalet som kommit<br />
till Sverige från Buckfast<br />
Abbey är inavelsrisken nu stor<br />
och ett fortsatt arbete måste<br />
utgå från nya inkorsningar/<br />
kombinationer och testningar<br />
på precis samma sätt som<br />
Broder Adam arbetade. Avelsarbetet<br />
kan aldrig upphöra!<br />
Hur arbetar<br />
Buckfastföreningen<br />
Vårt fortsatta arbete går ut<br />
på att genom inkorsningar/<br />
kombinationer med nytt material<br />
få fram nya arvsstabila<br />
stammar. Detta sker genom<br />
kontrollerad parning och<br />
testning av stora serier där<br />
bara de bästa får gå vidare.<br />
Urval, testning och parning är hörnstenar<br />
i Buckfastaveln.<br />
Kvalitetssäkring av<br />
drottningar<br />
För att en drottning ska komma igenom<br />
nålsögat att bli en avelsdrottning måste<br />
hon, förutom att hon utformar ett eget<br />
plus-samhälle, uppfylla en rad kriterier.<br />
Det första är att hon ska ha en stamtavla<br />
med Buckfastarv tre generationer bakåt<br />
så att vi vet att det arv hon lämnar är stabilt.<br />
Varje anmoder har plockats fram som<br />
den bästa i en serie på 30 systrar. Ju större<br />
gruppen är desto säkrare går det att uttala<br />
sig om urvalet.<br />
Höga krav ställs på den utvalda avelsdrottningen.<br />
Hon ska uppfylla en rad kriterier<br />
av vilka dessa är de viktigaste:<br />
1. Temperament. 2. Kakfasthet 3.<br />
Svärmtröghet 4. Honungsskörd 5. Fruktbarhet<br />
6. Kalkyngel 7. Nosema 8. Utrensning.<br />
Bina ska således vara lugna både till<br />
sinnet och på kakorna. De ska vara svärmtröga<br />
och producera mycket bin och ho-<br />
nung. Dessutom får de inte ha kalkyngel<br />
eller nosemainfektion och utrensningen/<br />
städivern ska vara hög och därmed risken<br />
för yngelröta liten. I framtiden kan vi<br />
förhoppningsvis lägga till att de ska vara<br />
virustoleranta.<br />
Härutöver finns en rad parametrar<br />
som är önskvärda, men för att testningen<br />
ska vara praktiskt möjligt att genomföra<br />
måste en begränsning göras till de<br />
viktigaste nämligen de för skötsel, skörd<br />
och sjukdomar. Drottningarnas samhällen<br />
testas under två år bl a för att de ska<br />
bedömas på sina egna bin, viktigt för bl a<br />
svärmnings- och nosemabedömning.<br />
Stamtavlor<br />
Broder Adam antecknade allt om sitt arbete<br />
från det parningsstationen öppnade<br />
på Dartmoorheden 1925; vilka drottningar<br />
som var avelsmödrar och de samhällen<br />
som lämnat döttrar för drönarproduktion.<br />
Hans drottningar hade ingen egen identitet<br />
utan det var de samhällen som de byggt<br />
upp som godkändes för avelsändamål. Ex.<br />
nr 424 är därför inte ett drottningnamn<br />
utan numret på den kupa som hon satt i.<br />
25
En drottnings arv avslöjas av det samhälle<br />
hon bygger upp. För att bedöma hennes<br />
möjligheter att lämna detta arv vidare<br />
måste vi veta något om de tidigare generationerna<br />
och också om hennes systrar.<br />
Drottningens arv då hon användes<br />
som handjur, dvs. som drönargivare på<br />
en station, kan bara delvis avläsas i hennes<br />
eget samhälle. Drottningens parning har<br />
inte någon inverkan på hennes drönare.<br />
Här måste vi i stället studera föregående<br />
generation, dvs. mormor.<br />
Stamtavlorna är grunden i Buckfastföreningens<br />
arbete och genom dessa kan<br />
ofta arvet läsas bakåt till Broder Adams<br />
start på 1920-talet. Stamtavlorna är viktiga<br />
för att undvika inavel och varje Buckfastdrottning<br />
måste därför ha en stamtavla<br />
med ingående arv tre generationer bakåt.<br />
Det genetiska innehållet från ursprungsdrottningen<br />
försvinner med 50% vid varje<br />
parning så efter 3 generationer återstår<br />
bara 12,5% av det ursprungliga arvet.<br />
Varje drottning får en unik beteckning<br />
som härstammar från den kupa hon sitter<br />
i samt odlarens initialer och årtal, ex.<br />
TRA 07-027 är den drottning som satt i<br />
kupa 27 hos undertecknad år 2007. Ett<br />
undantag är de drottningar som härstammar<br />
från depåbigården i Skärva som får<br />
beteckningen SK och kupnumret.<br />
År 2005 utgavs ett stamtavlehäfte, författat<br />
av Ulf Gröhn, där allt drönarmaterial<br />
som använts på parningsstationerna<br />
i Sverige finns med fr.o.m. starten 1975.<br />
Häftet har kompletterats <strong>2008</strong>.<br />
Nytt material på fadersidan<br />
– parningsstationer<br />
För de drottningar som kan tänkas utgöra<br />
framtida avelsdjur måste en säker parning<br />
av utvalt drönarmaterial garanteras, en renavel.<br />
Parningsstationerna ligger främst på<br />
isolerade öar utan möjlighet för andra drönare<br />
att ta sig till. Här paras serier av systrar<br />
vilka testas och därefter utsätts för hård<br />
gallring så att kanske bara någon enstaka<br />
drottning går vidare som avelsdjur.<br />
Buckfast har ett antal parningsstationer<br />
som är öppna för alla drottningodlare<br />
som vill få in nytt material på fadersidan.<br />
Biodlaren kan här para efter sin bästa<br />
drottning och antingen få bra produktionsdjur<br />
eller bin för fortsatt avel.<br />
Det drönarmaterial som placeras här<br />
väljs ut noga av Buckfastföreningens avelsutskott.<br />
Minst 6, helst 12, systrar bör finnas<br />
här. I dagsläget finns de flesta öppna<br />
parningsplatserna för Buckfastbiet i södra<br />
och sydvästra Sverige.<br />
• I Blekinge finns Aspö och Hasslö<br />
• I Göteborgstrakten Styrsö<br />
• I Halland Vendelsö<br />
• Ven i Öresund<br />
Dessutom finns en station på Hanö<br />
som drivs av Kristianstads drottningodlarklubb.<br />
I Sörmland på Ringsö/Stendörren<br />
finns en station som drivs av Tystberga<br />
drottningodlarklubb och härutöver finns<br />
privata stationer i bl a Älmhult och Tome-<br />
Varje år<br />
genomför<br />
Buckfastföreningen<br />
en kalibreringstest<br />
så<br />
att alla kan<br />
bedöma<br />
samhället och<br />
drottningen<br />
på ett likartat<br />
sätt. Bilden<br />
från kalibrering<br />
vid Råda<br />
2007. I blåa<br />
Buckfastkepsar<br />
i f.g. Kjell<br />
Hallberg och<br />
Hugo Nordh.<br />
lilla-Sjöbo.<br />
Under 2007 parades ca 1300 drottningar<br />
på de fem öppna parningsstationerna.<br />
Det här innebär att ett stort antal renavlade<br />
Buckfastdrottningar tillkom under<br />
förra året. Detta tillsammans med F1-or<br />
och F2-or gör att bra buckfastbin har stor<br />
utbredning i landet. Renaveln är främst<br />
till för att bevara en stam/linje och risken<br />
finns här att man närmar sig inavel. För att<br />
uppnå en heterosiseffekt mellan stammar,<br />
eller raser, är det bra att kunna fripara sina<br />
drottningar inom ett renparningsområde,<br />
dvs ett från andra bin isolerat område där<br />
utvalda samhällen producerar drönare<br />
med bra genetisk bakgrund.<br />
Nytt material på modersidan<br />
– depåbigård<br />
På parningsstationerna kan man alltså få<br />
nytt material på fadersidan. Nytt material<br />
till modersidan finns möjlighet att hämta<br />
på depåbigården i Skärva i Blekinge.<br />
Hit har drottningar från testserier flyttats<br />
för att ha som reserv och för att möjliggöra<br />
för drottningodlare att kunna hämta<br />
avelsmaterial till sin drottningodling. Alla<br />
drottningars stamtavla här på Skärva finns<br />
förtecknade i ett Skärvahäfte som årligen<br />
ges ut av Buckfastföreningen. Varje år går<br />
en Skärvadag av stapeln då många biodlare<br />
kommer för att hämta kakbitar med larver<br />
eller för att göra omlarvningar på plats.<br />
26 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
Våra aktiviteter under <strong>2008</strong><br />
Skärvadagen<br />
Till en mindre kostnad kan du hämta<br />
larver från intressanta drottningar den<br />
14 juni. Dessutom får du möjlighet att<br />
träffa andra drottningodlare.<br />
Kalibreringsmöte<br />
För att vi ska bedöma drottningar efter<br />
samma riktlinjer träffas buckfastodlare<br />
en gång under säsongen för kalibreringsövningar<br />
samt samvaro under gemytliga<br />
förhållanden. Kalibreringsmötet kommer<br />
Om <strong>Bitidningen</strong><br />
Som 24-årig, kvinnlig biologistuderande som<br />
varit biodlare sedan tolvårsåldern vill jag bidra<br />
med ett möjligen unikt perspektiv i biodlarsammanhang.<br />
Det fi nns en generationsklyfta<br />
som inom SBR gör sig smärtsamt påmind<br />
utan att någon tycks ha märkt något, varför<br />
jag med denna insändare önskar påkalla lite<br />
uppmärksamhet från den som är intresserad<br />
av en föryngring av förbundets medlemmar:<br />
Personer i min generation och däromkring är<br />
inte intresserade av föreningsliv.<br />
Jag är med i Tumbaortens bf och går fl itigt<br />
på medlemsmötena hemma hos Freddy<br />
Duwe. Men jag är absolut inte intresserad<br />
av att läsa om dem i <strong>Bitidningen</strong> efteråt.<br />
(Faktum är att jag skulle gissa att Tumba bf är<br />
<strong>Sveriges</strong> mest aktiva lokalförening – ändå syns<br />
vi aldrig i <strong>Bitidningen</strong>. En levande förening<br />
behöver inget existensberättigande i form av<br />
lågupplösta bilder i rikstidningen.) Poängen<br />
är att ungdomar är intresserade av att göra<br />
och av att lära. Vi gör det gärna i en förening,<br />
men är inte intresserade av föreningen<br />
för dess egen skull. Detta refl ekteras i vad<br />
åtminstone jag själv är intresserad av att läsa<br />
om i <strong>Bitidningen</strong>, och det är här SBR stöter på<br />
problem.<br />
<strong>Bitidningen</strong> är inte en bitidning. Den<br />
handlar inte om bin, och faktiskt knappt<br />
ens om biodling. Den handlar om biodlare.<br />
För varje nummer blir trenden allt tydligare:<br />
Artiklar om bin och biodling lyser med sin<br />
frånvaro, och artiklarna om möten och<br />
andra tillställningar i enskilda föreningar och<br />
nätverk blir fl er.<br />
Medlemsinformation om förbundets<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
i år att genomföras den 6 juli. Mötet görs i<br />
år i samarbete med Svensk Biavel.<br />
Årsmöte<br />
Hålls den 26 oktober.<br />
Läs mer!<br />
Den här sammanfattningen är ju just en<br />
kort sammanfattning där mycket material<br />
hämtats från Ulf Gröhns skrifter. För<br />
er som vill läsa mer fi nns en serie små<br />
skrifter med massor av matnyttigt material,<br />
inte bara för buckfastodlare. De kan beställas<br />
från vår hemsida www.buckfast.se<br />
Brev till redaktionen<br />
aktiviteter har naturligtvis sin plats, men jag<br />
tror SBR har missat att detta är ett problem<br />
dels ur föryngringsperspektivet och dels för<br />
att behålla de medlemmar som fi nns idag,<br />
oavsett ålder. Trots allt är tidningen en betydande<br />
del av det man får för medlemsavgiften<br />
och om den inte håller tillräckligt hög kvalitet<br />
är medlemskap lätt att rationalisera bort<br />
(särskilt om man är student).<br />
Vad vill jag läsa om? Här är några förslag<br />
på intressanta ämnen: Entomologisk forskning,<br />
binas biologi, nya biodlingstekniker och<br />
-redskap, biodlingens historia, samt biodlingens<br />
produkter och deras användningsområden.<br />
Biodlingsföretagarnas tidning Gaddens<br />
utbud är bättre än <strong>Bitidningen</strong>s vad gäller<br />
denna typ av artiklar, men inte tillräckligt bra,<br />
och konkurrens är bara av godo.<br />
Därmed inte sagt att jag vill bannlysa medlemsinformation.<br />
Jag skulle dock gärna se att<br />
SBR delade upp sina resurser och gjorde två<br />
tidningar. Ett medlemsblad med information<br />
om SBR:s och lokalföreningars aktivteter<br />
runt om i landet, och en äkta Bitidning, med<br />
välskrivna artiklar för oss som vill lära oss<br />
mer och kanske utbyta åsikter om bin och<br />
biodling. Arbetsbördan och resursåtgången<br />
kunde vara densamma - istället för en halvdan<br />
tidning tio nummer om året kunde vi ha<br />
ett riktigt bra medlemsblad kvartalsvis, och en<br />
Bitidskrift med sex nummer om året.<br />
Det kan tyckas vara mycket arbete och det<br />
kan vara svårt att få in bra artiklar. Men jag är<br />
med i en annan förening, med knappt hälften<br />
så många medlemmar och långt mindre<br />
resurser än SBR, som ger ut två tidningar<br />
enligt detta mönster. Båda har utvecklats<br />
Dessutom rekommenderas ”Min biodling”<br />
av Broder Adam och ”På jakt efter<br />
de bästa bistammarna” av Broder Adam.<br />
Förhoppningsvis kan den här artikeln<br />
leda till ett ökat intresse för biavel med resultat<br />
att fl er får bättre bin i sina kupor.<br />
Bakom varje buckfastdrottning med kvalitetssäkring<br />
ligger ett stort arbete under<br />
många år av duktiga drottningavlare. Byt<br />
drottningar regelbundet!<br />
Svaret på artikelns rubrik blir således<br />
att Buckfast både är en biras och ett arbetssätt<br />
– kombinationsbiavel.<br />
fantastiskt och blivit mycket läsvärda. Om<br />
man vägrar göra avkall på kvaliteten - refusera<br />
dåliga artiklar; gör hellre tidningen tunnare<br />
- kommer så småningom allt fl er begåvade<br />
skribenter anmäla intresse. Som det är idag<br />
måste jag erkänna att även om jag själv gärna<br />
skulle skriva om exempelvis binas biologi så<br />
kan jag inte tänka mig att låta publicera en<br />
sådan artikel i en tidning som i övrigt är pinsamt<br />
ointressant för en seriös biodlare eller<br />
amatörentomolog.<br />
Sammanfattningsvis: SBR, sikta högre!<br />
Våga ha lite ambitioner med <strong>Bitidningen</strong>!<br />
Skapa en tidskrift som är av intresse inte bara<br />
för biodlare utan för alla människor med ett<br />
intresse för bin. Kanske kan man till och med<br />
få prenumeranter utanför föreningen. Bättre<br />
PR-verksamhet för biodling kan man knappast<br />
tänka sig.<br />
Felicia Gilljam, Johannisberg, Grödinge<br />
PS. Till styrelsen i Uddevallanejdens bf: Att<br />
offentligt tillrättavisa sina medlemmar och<br />
kalla dem otacksamma är förmodligen inte<br />
det bästa sättet att få dem att komma på<br />
möten.<br />
BT:s redaktör svarar:<br />
Tack för ditt engagemang för <strong>Bitidningen</strong> Felicia.<br />
Jag håller med dig om att det står för lite<br />
om biodling i BItidningen. Ändrar du dig och<br />
vill hjälpa till med fl er artiklar om biodling i<br />
BT får du gärna försöka. Du kan skriva. Och<br />
kunskaper har du nog.<br />
Mvh/Erik Österlund<br />
27
JAN-ERIK JANSSON<br />
Det är vår även i Mjölby. Styrelsen träffades<br />
innan riksförbundsmötet den 4<br />
april. Medlemssiffrorna pekar uppåt. Det<br />
surrar av depåföreståndare på Stadshotellet.<br />
Vi har tre spännande dagar framför<br />
oss.<br />
Inspirationscheck, SOU 2007:89<br />
Ordförande Åke Sandqvist kunde meddela<br />
att vi numera är medlemmar i Landsbygdsnätverket.<br />
Nu ska vi bygga vidare och i första<br />
hand gäller det att få till kontaktytor och<br />
28 nätverk gentemot andra, såsom matnätverk<br />
JAN-ERIK JANSSON<br />
Styrelseledamot<br />
Förbundsstyrelsen<br />
Dagen innan riksförbundsmötet<br />
Medlemsfokus<br />
Ännu en gång stod medlemssiffrorna i<br />
fokus. Fortfarande trillar det in medlemsavgifter<br />
både från gamla och nya. För en<br />
månad sedan fattades 628 medlemmar<br />
jämfört med motsvarande tidpunkt föregående<br />
år. Nu har vi tagit in ytterligare 100<br />
och således fattas ”bara” 528.<br />
Under hela 2000-talet har antalet nya<br />
medlemmar varit runt 600 per år. Med<br />
tanke på alla positiva signaler som kommer<br />
utifrån landet när det gäller nybörjarcirklar<br />
(i Mörlunda BF blev man tvungen att ordna<br />
två kurser eftersom deltagarantalet var så<br />
stort, nästan 10 nya i Kisa) så borde de 300<br />
nya som fattas jämfört med föregående år,<br />
inte alls vara utopiskt att uppnå.<br />
Motioner<br />
Inför varje riksförbundsmöte blir det<br />
minst två genomgångar av inkomna motioner.<br />
Första gången om själva sakinnehållet,<br />
andra gången om vem som ansvarar<br />
för styrelsens eventuella argumentation<br />
på mötet. Nästan hela styrelsen fi ck någon<br />
av de tio motionerna på sin lott. De fl esta<br />
handlade om medlemmar. Men det fanns<br />
också motioner som tog upp GMO, guldmedaljörer<br />
och Sigillmärkning. Dessutom<br />
fanns det två motioner som kommit in för<br />
sent. Förbundsstyrelsen kommer givetvis<br />
att behandla dessa. Men inte under riksförbundsmötet.<br />
De får istället bli föremål<br />
för vanlig styrelsebehandling. Om motionärerna<br />
inte blir nöjda med detta har de<br />
möjlighet att ta upp dessa ärenden vid nästa<br />
riksförbundsmöte som motioner.<br />
och byautvecklingsgrupper. För att förverkliga<br />
detta fi ck AU i uppdrag att ansöka om<br />
en s k inspirationsceck för att kunna genomföra<br />
detta.<br />
SOU 2007:89 handlar om rovdjuren<br />
och deras förvaltning. SBR har lyckats<br />
fullt ut i förarbetena till denna utredning<br />
och skrivningarna är så gott som ordagrant<br />
tagna från vad vi tidigare har framfört.<br />
Därför kunde vårt remissvar avslutas<br />
med orden: ”… har inget att invända mot<br />
betänkandet.”<br />
Revisionsprotokoll<br />
Inför varje riksförbundsmöte brukar revisorerna<br />
komma med ett litet kärleksfullt<br />
brev till förbundsstyrelsen. Av innehållet i<br />
år kan nämnas synpunkter på att SBR hittills<br />
har fått stå för en oproportionerligt stor<br />
del av kostnaderna för Svensk Biavel. Detta<br />
påpekande fi ck till följd att förbundsstyrelsen<br />
beslutade om en skrivelse i ärendet<br />
till Svensk Biavel. Vidare tycker revisorerna<br />
att datakostnaderna ser ut att växa alltmer.<br />
Revisorerna tycker vidare att vi ska se över<br />
våra fonder och tolkningen av donatorernas<br />
önskan i avsikt att minska kostnaderna för<br />
hanteringen av dessa. Felinbetalda medlemsavgifter<br />
är en post på ca 22 000 kr som<br />
förorsakar mycket detektivarbete för kansliet.<br />
Idealet är att alla som betalar in skriver<br />
på namn och orsak till inbetalningen<br />
så att pengarna hamnar på rätt ställe utan<br />
merarbete, tycker revisorerna.<br />
Vi sysslar också med en hel del manuell<br />
hantering av pengar. Detta gäller t ex avelsstationerna.<br />
Skriv fakturor uppmanar revisorerna!<br />
Av <strong>Riksförbund</strong>et beslutade arvodesersättningar<br />
är en annan punkt som<br />
styrelsen nu ska se över. Allt detta skrivet<br />
i välmening så att ett utfört arbete ska bli<br />
ännu bättre är revisorernas tanke.<br />
Binämnden och<br />
Näringsbiodlargruppen<br />
Bland FS-kopiorna fanns denna gång två<br />
protokoll från Binämnden som var mer<br />
än lovligt ålderstigna. Däremot hade Näringsbiodlargruppen<br />
varit snabb med sitt<br />
protokoll. Efter drygt 14 dagar föreligger<br />
ett mycket innehållsrikt protokoll efter en<br />
hel dags arbete. Ur det kan följande rubriker<br />
nämnas: Framtagande av en ny föreläsarlista,<br />
kompetensutvecklingsmaterial<br />
till projektet Lönsam biodling, undervisningsmaterial<br />
till KY-utbildningen, faddrar<br />
till KY-utbildningen, hemsidor för Lönsam<br />
biodling och KOMPIS.<br />
Vi beslutade också att delta (genom<br />
Arne Johansson) i den hearing som Jordbruksverket<br />
anordnar med anledning av<br />
EU:s förslag till foderförordning den 11<br />
april. När det gäller varroapolicyn föreslår<br />
bisjukdomskommittén förbundsstyrelsen<br />
att policyn antas som den är för<br />
<strong>2008</strong>, och:<br />
– att kommande ändringar i denna inte<br />
längre skall behöva göras på <strong>Riksförbund</strong>smötet.<br />
– att ta upp frågan som en punkt på<br />
RFM<br />
– att om och när det behövs göra ändringar<br />
skall bisjukdomskommittén<br />
lämna förslag till förbundsstyrelsen<br />
för beslut.<br />
Bibok och guldmedaljer<br />
Tyvärr tvingas biboksgruppen meddela att<br />
den nya biboken, i sin helhet, inte kommer<br />
att vara klar till planerat datum. Dock<br />
går arbetet framåt och vid Ligustica-träffen<br />
den 7 juni på Visingsö, ska du kunna<br />
köpa den.<br />
Att få besluta om utdelning av guldmedaljer<br />
för särskilt framstående och förtroendefullt<br />
arbete inom SBR hör absolut till<br />
de mer lättsamma och glädjande arbetsuppgifterna.<br />
Ett sådant beslut fi ck vi ta vid<br />
detta möte. Vem får medaljen? Läs referatet<br />
från årets riksförbundsmöte!<br />
Följetong<br />
Har du hört ordet branschriktlinjer förut?<br />
Det har varit en ofta återkommande punkt<br />
på våra dagordningar. Nu har Anders Johannesson<br />
från LRF skickat in förslaget till<br />
Livsmedelsverket.<br />
Så var ännu ett förbundsstyrelsemöte<br />
avslutat, det sista med denna styrelse. På<br />
nästa möte är det dags för den nya förförbundsstyrelsen att konstituera sig.
Information från<br />
I nästa nummer berättar vi mer om Sigill Biodling och om hur det går med sigillarbetet hos HF. Är du nyfi ken på att veta<br />
mer om Sigill Biodling? Hör gärna av dig till: Torbjörn Karlsson, tel 0735-23 31 08, torbjorn.karlsson.hf@biodlarna.org<br />
Du kan även kontakta Linda Cederlund, Svenskt Sigill, tel. 08-787 53 71, linda.cederlund@sigill.lrf.se . Välkommen!<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
Svenskt Sigill <strong>2008</strong> – Välj närmare mat, valet som har betydelse<br />
Svenskt Sigills annonskampanj<br />
”Välj närmare mat”<br />
fortsätter under <strong>2008</strong>. Syftet<br />
är att uppmärksamma konsumenterna<br />
på att det val<br />
de gör i matbutiken har stor<br />
betydelse. De påverkar klimatet,<br />
miljön, landskapen<br />
och djuren.<br />
Med ”Välj närmare mat” vill Svenskt<br />
Sigill visa på det i många hänseenden<br />
kloka i att välja mat som är producerad<br />
runt hörnet istället för jorden runt.<br />
– Vi vill också göra kopplingen till<br />
att om vi vill ha öppna landskap och<br />
en levande landsbygd i Sverige, behöver<br />
vi odlingar och betande djur<br />
i Sverige, säger Sören Persson, VD<br />
för Svenskt Sigill. Därför har vi kört<br />
ut ”kundvagnen i spenaten” för att<br />
illustrera kopplingen mellan konsumentens<br />
val i butik och hur det påverkar.<br />
I klimatdebattens spår, finns ett<br />
ökat intresse för var livsmedlen produceras.<br />
Många vänder sig med rätta mot att<br />
många livsmedel alldeles i onödan reser<br />
långa sträckor från odling och uppfödning<br />
via förädling, industri och handel till konsumenten.<br />
Det fi nns många exempel där<br />
livsmedel producerade i ett land tar långa<br />
omvägar för att utnyttja billig arbetskraft i<br />
ett annat land, innan det återkommer till<br />
handel och konsument.<br />
– Men med närhet menar vi inte<br />
bara korta avstånd. Närhet är också<br />
tryggheten att veta att maten blivit<br />
producerad av en bonde eller odlare<br />
som delar våra värderingar om<br />
hur djur ska bli omvårdade och hur<br />
vi ska ta hänsyn till miljön, säger<br />
Sören Persson. Att sträva efter<br />
korta transporter är mycket viktigt,<br />
men det är inte allt. När vi pratar<br />
värderingar och djuromsorg kan det<br />
t.ex. vara långt från Skåne till Danmark.<br />
Bilderna i årets kampanj är tagna hos<br />
bönder i Dala-Husby i Dalarna, Ravlunda<br />
på Österlen, och på Bjärehalvön. Kampanjen<br />
kommer att synas på 1200 pelare runt<br />
om i Sverige och kompletteras med så kallade<br />
centrumtavlor, strategiskt placerade i<br />
stadskärnor och i nära anslutning till köpcentra<br />
och dagligvarubutiker. I Stockholm<br />
kommer Svenskt Sigill att synas på ca 72<br />
st affi schtavlor i tunnelbanan där konsumenten<br />
ofta har längre tid att läsa lite fördjupande<br />
budskap.<br />
I årets utomhuskampanj berättar vi<br />
mer om vad Svenskt Sigill står för. Huvudtemat<br />
Välj närmare mat får en lite djupare<br />
och mer förklarande innebörd. Över 50%<br />
av konsumenterna har idag kännedom om<br />
Svenkt Sigill, men kunskapen om vad märket<br />
står för behöver fördjupas ytterligare.<br />
Allt eftersom fl er produkter märks med<br />
Svenskt Sigill tas även konsumentfolders,<br />
klisterdekaler och annat informationsmaterial<br />
fram. Just nu jobbar vi till exempel<br />
med en liten konsumentfolder om Svenskt<br />
Sigill-märkt honung.<br />
Kanske såg du Svenskt Sigill-annonser<br />
under perioden 3-10 mars, om inte får<br />
du hålla utkik efter nästa annonsomgång<br />
som kommer i sommar och ytterligare en<br />
gång till i höst.<br />
HF:s nya hemsida<br />
Möjligheten att skicka checklistan digitalt<br />
har utnyttjats av ett fl ertal Sigill-biodlare.<br />
Funktionen på inloggning har det dessvärre<br />
varit lite si o så med. Förhoppningsvis<br />
har vi fått bort barnsjukdomarna och det<br />
bör fungera bättre i fortsättningen.<br />
Utbildning gårdsrevisorer<br />
Samtliga Sigill gårdsrevisorer och Linda<br />
Cederlund, Svenskt Sigill, träffades på HF<br />
i Mantorp för en tvådagars informations o<br />
utbildningskurs inför sommarens gårdsbesök.<br />
Syftet var att tillsammans diskutera<br />
hur olika situationer ska bedömas och hur<br />
regler skall tolkas. En viktig del att arbeta<br />
med är ”samsyn” mellan gårdsrevisorerna,<br />
dvs att samma sak bedöms lika av<br />
alla. Vi gjorde två gårdsbesök och såg två<br />
helt olika biodlingar, vilka båda bedömdes<br />
förra året. Och det var lärorikt, kanske<br />
främst för de gårdsrevisorer som besökt<br />
biodlingarna förra året. Det var inga<br />
allvarliga avvikelser som påpekades, men<br />
även små detaljer som förändras<br />
kan förbättra kvalitet och<br />
produktsäkerhet!<br />
Och gårdsrevisorerna är<br />
ju också nybörjare liksom de<br />
Biodlare som är anslutna till<br />
Sigill Biodling.<br />
Sven Åke Nilsson och Linda<br />
Cederlund som inspekterar<br />
bikupor. Foto: Rolf Nilsson.<br />
29
Samlastningsplatser <strong>2008</strong><br />
Till nedanstående samlastningsplatser kan honung lämnas för samsändning till Svensk Honungsförädling AB.<br />
Märk kärlen med namn, adress, tel.nr, medlemsnr. och kolliantal. Samlastningsplatserna lämnar ut fria kärl till<br />
leverantörerna. Beställ kärl hos närmaste samlastningsplats; det underlättar för samordnarna.<br />
01 - Stockholms distrikt<br />
Sigtunaortens Bf.<br />
Kurt Oldeskog, Fridal 101,<br />
195 96 Rosersberg<br />
Tel. 08-591 440 28, 070-346 67 55<br />
Södertälje Bf.<br />
Göran Kvarnström, Högantorpsvägen<br />
26, 152 95 Södertälje<br />
Tel. 08-550 942 09<br />
03 - Uppsala distrikt<br />
Enabygdens Bf.<br />
Henry Johansson, Husby-Sjutolft,<br />
Kullinge 3, 749 50 Ekolsund<br />
Tel. 070-648 09 25<br />
Uppsala Bf.<br />
Åke Bjur, Brogården 5,<br />
74393 Vattholma<br />
Tel. 018-37 91 64, 070-777 02 12<br />
04 - Södermanlands distrikt<br />
Eskilstuna Bf.<br />
Börje Remstam, Ryningsberg,<br />
63518 Husby-Rekarne<br />
016-21717, 21546, 070-4058343<br />
Depåadress: BR tryck AB,<br />
Ryningsberg<br />
Flens Bf.<br />
Stig Svensson, Runeby,<br />
642 95 Flen<br />
Tel. 0157-701 38, 070-207 56 70<br />
Julita Bf.<br />
Erik Gotthard, Nybble,<br />
64025 Julita. Tel. 0150-910 66<br />
Katrineholmsortens Bf.<br />
Ragnar Mårtensson, Lönnbo,<br />
Forsa, 641 91 Katrineholm<br />
Tel. 0150-200 33<br />
Malmköpingsortens Bf.<br />
Gunnar Andersson, Smedstorp,<br />
640 32 Malmköping<br />
Tel. 0157-441 30<br />
Nyköpingstraktens Bf.<br />
Gun-Britt o Rune Jansson, Fället,<br />
61193 Nyköping. Tel 0155-226036<br />
Strängnäs Bf.<br />
Elisabeth Wallenqvist<br />
Malmby Waxängs Gård<br />
645 94 STRÄNGNÄS<br />
Tel. 0152-250 04, 0730-66 40 02<br />
Vingåkers Bf.<br />
Lennart Pettersson, Ekgatan 41,<br />
643 33 Vingåker<br />
Tel. 0151-102 11, 330 37<br />
Depåadress: Nyckelboda.<br />
Säkrast måndag-fredag kl 20-21<br />
05 - Östergötlands distrikt<br />
Alvastra Bf.<br />
Marie Johansson,<br />
Prästgårdsliden 4 B, 4 tr,<br />
595 42 Mjölby. Tel 070-2915966<br />
Depåadress: Karlslund, St. Åby<br />
Borensbergs Bf.<br />
Åke Fredriksson, Husarvägen 18,<br />
590 72 Ljungsbro<br />
Tel. 013-631 12, 0706-86 37 39<br />
Finspångs Bf.<br />
Nils-Olof Karlsson, Restadsv. 33,<br />
61731 Skärblacka<br />
Tel. 0122-304 65, 070-235 87 33<br />
Depåadress: Käslinge Vånga<br />
Skärblacka<br />
Kisa Bf.<br />
Torbjörn Karlsson.<br />
Tel. 0702-30 47 78<br />
Linköpings Bf.<br />
Peder Didrikson, Ringetorp 1,<br />
590 55 Sturefors<br />
Tel. 013-520 59, 0708-37 27 51<br />
Depåadress: Föreningsbigården,<br />
Lasarettsgatan<br />
Norrköpings Bf.<br />
Lillemor Nilsson, Odaltorget 3,<br />
602 29 Norrköping<br />
011-10 45 38, 0738-56 44 41<br />
Söderköpings Bf.<br />
Birgitta och Sivar Karlsson,<br />
Ekbacken, 614 93 Söderköping<br />
Tel. 0121-220 72, 0733-50 41 23<br />
Vadstena Biodlare<br />
Lennart Holmertz, Klosterledsgatan<br />
46, 592 32 Vadstena<br />
Tel. 0143-319 75<br />
Valdemarsviks Bf.<br />
Kjell Persson, Lövhagen,<br />
615 93 Valdemarsvik<br />
Tel. 0123-222 56<br />
Vikbolandets Bf.<br />
Lars-Göran Arvidsson, Ö. Stenby,<br />
Körsbärsbacken,<br />
610 32 Vikbolandet<br />
Tel. 011-34 40 28, 070-695 68 05<br />
Kärl utlämnas även under tisdagsträffar<br />
i föreningsbigården.<br />
Åtvidabergs Bf.<br />
Svante Kullgren, Adelsnäsvägen 6<br />
A, 597 41 Åtvidaberg<br />
Tel. 0120-137 33<br />
Depåadress: G:a Sunneborg<br />
(föreningsbigården)<br />
06 - Jönköpings distrikt<br />
Aneby Bf.<br />
Bengt Davidsson, Noby,<br />
Jakobsberg 1, 578 91 Aneby<br />
Tel. 0140-221 44, 070-561 85 63<br />
Gislaveds Bf.<br />
Walle Malm, Torngatan 31,<br />
334 32 Anderstorp<br />
Tel. 0371-184 55 (dag), 158 78<br />
(kväll), 070-55 88 455<br />
Depåadress: Trådman AB, Björkg.<br />
4, 334 31 Anderstorp<br />
Gränna Bf.<br />
Karl-Axel Skoglund, Uppgränna<br />
Bultagård 10:6, 563 91 Gränna<br />
Tel 0390-211 30, 0708-32 11 30<br />
Nässjö Bf.<br />
Wåge Axelsson, Brunnsholmsgatan<br />
4, 575 38 Eksjö<br />
Tel. 0381-128 40, 070-521 28 40<br />
Depåadress: Cubic Svenska AB,<br />
Hantverksgatan 5 C,<br />
571 24 Nässjö<br />
Rydaholms Bf.<br />
Martin Andersson,<br />
Talavidsg. 4, 330 17 Rydaholm<br />
Tel. 0472-206 41<br />
Södra Vedbo Bf.<br />
Kenneth Haraldsson,<br />
Lunnagårdsv. 12, 575 34 Eksjö<br />
Tel. 0381-139 38<br />
Södra Vätterbygdens Bf.<br />
Thomas Rosell och Elisabeth Wilhelmsson,<br />
Skinnersdal 49,<br />
555 92 Jönköping<br />
Depåadress: Solåsvägen 20,<br />
553 03 Jönköping<br />
Tel. 036-16 60 99, 0708-14 12 24<br />
07 - Kronobergs distrikt<br />
Uppvidinge Bf.<br />
Peter Overdick, Dubberås,<br />
360 76 Älghult<br />
Tel. 0481-632 05<br />
Depåadress: Dubberås 2<br />
Växjöortens Bf.<br />
Lennart Karlsson,<br />
Kvartalsvägen 13, 352 61 Växjö<br />
Tel. 0470-634 04, 070-561 89 12<br />
08 - Kalmar norra distrikt<br />
Gamleby Bf.<br />
Ivar Carlsson, Högsbyvägen 8,<br />
594 32 Gamleby. Tel. 0493-512 45<br />
Misterhults Bf.<br />
Stefan Fransson, Fabriksvägen 8,<br />
572 75 Figeholm<br />
Tel. 0491-311 05, 070-388 61 25<br />
Pelarne Bf.<br />
Jan Mårtensson, Körsbärsv. 17,<br />
Pelarne, 598 91 Vimmerby<br />
Tel. 0492-911 13, 070-999 84 63<br />
Vena-Hultsfred Bf.<br />
Bengt Linder, Norrhult,<br />
Mellanbyn 6, 577 91 Hultsfred<br />
Tel. 0495-130 16, 070-624 19 60<br />
Vimmerby Bf.<br />
Christian Carlsson, Ekåkra<br />
Toverum, 598 94 Vimmerby<br />
Tel. 0492-420 55, 070-650 70 79<br />
Depåadress: Vinäs, Hällebackav.<br />
09 - Gotlands distrikt<br />
Klinte Bf.<br />
Per Wallstedt, Hejde Häglajvs 430,<br />
623 75 Klintehamn<br />
Tel 0498-243142, 070-7433349<br />
10 - Blekinge distrikt<br />
Hemsjöortens Bf.<br />
Thomas Brovall, Hemsjöv. 109,<br />
29060 Kyrkhult. Tel 0454-770130<br />
Östra Blekinge Bf.<br />
Karl-Georg Karlsson, Karlstorpsvägen<br />
38, 371 60 Lyckeby<br />
Tel. 0455-235 32<br />
Depåadress: Föreningsbigården,<br />
Mölletorp.<br />
Utlämning söndagar maj – september<br />
<strong>2008</strong> kl. 10.00 – 11.30<br />
12 - Skåne distrikt<br />
Kristianstadsbygden<br />
Lennart Nilssons Bigårdar, Rapsvägen<br />
16, 291 62 Kristianstad<br />
Tel. 044-12 13 42, 0703-52 14 60<br />
Landskronaortens Bf.<br />
Sune Ohlsson, Tågerupsv. 14,<br />
26193 Saxtorp. Tel. 0418-430449<br />
Lunds Biodlare<br />
Sven Persson, Östra Odarslöv 517,<br />
225 92 Lund. Tel. 046-981 84<br />
Depåadress: Linebo, Östra Odarslöv<br />
Nordvästra Skåne<br />
Clas Torle, Torlarps Gård,<br />
262 70 Strövelstorp<br />
Tel. 042-20 73 00, 0708-20 73 03<br />
Osbybygdens Bf.<br />
Mats Jönsson, Vesljunga 2263,<br />
280 22 Vittsjö<br />
Tel. 0451-920 35, 0733-20 37 00<br />
Sösdalaortens Bf.<br />
Kjell o Ingrid Hallberg,<br />
Farmgatan 32, 280 10 Sösdala<br />
Tel. 0451-609 85<br />
30 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
13 - Hallands distrikt<br />
Harplinge Bf.<br />
Erland Nilsson, Kulla Hansagård<br />
539, 310 40 Harplinge<br />
035-509 74, 0735-78 31 64<br />
Varbergs Bf.<br />
Tore och Rose-Marie Johansson,<br />
Sejernäsvägen 8 A,<br />
430 10 Tvååker<br />
Tel. 0340-416 16, 0705-98 82 74<br />
14–Göteborg- och Bohus distrikt<br />
Göteborgs Bf.<br />
Lennart Holms Bigårdar,<br />
Kroksjöv. 99, 424 56 Gunnilse<br />
Tel. 031-94 33 49, 070-657 06 94<br />
Södra Inlands Bf.<br />
Stefan Hellström, Högsberg 460,<br />
442 96 Kode<br />
Tel. 0303-513 29, 0709-99 50 03<br />
Depåadress: Bilgatan 1/<br />
Rollsbovägen, Kungälv<br />
15 - Älvsborgs norra distrikt<br />
Alebygdens Bf.<br />
Björn Winroth, Bräcke, Västergården<br />
250, 446 95 Älvängen<br />
Tel. 0303-744066, 0706-947536<br />
Alingsåstraktens Bf.<br />
Berith Olsson, Bagaregatan 7,<br />
441 35 Alingsås<br />
Tel. 0322-639857, 0709-562570<br />
Depåadress: Kolavägen 2 (1)<br />
Alingsåstraktens Bf. (2)<br />
Tore Fagersson, Enehagsgatan 72,<br />
441 57 Alingsås<br />
Tel. 0322-137 30, 070-731 89 21<br />
Dalslands södra Bf.<br />
Peter Gullin, Pl. 4058<br />
Hvena Kvarn, 460 65 Brålanda<br />
0521-31399, 0709-512411<br />
Melleruds Bf.<br />
Gösta Lundgren, Ör<br />
Frestersbyn 11, 46492 Mellerud<br />
Tel. 0530-421 81<br />
Vänersborgs Bf.<br />
Barbro Liljeborg, Hol 202,<br />
461 93 Västra Tunhem<br />
Tel. 0520-42 12 44<br />
16 - Skaraborgs distrikt<br />
Falbygdens Bf.<br />
Kent Staberg, Göteve Lövängen,<br />
521 92 Falköping<br />
Tel. 0515-72 90 91<br />
Depåadress: Bilspedition,<br />
Österängsg. 4, 52134 Falköping<br />
Grästorps Bf.<br />
Lars Haglund, Högstorp<br />
Flakeberg, 467 94 Grästorp<br />
Tel. 0514-311 44, 070-570 65 71<br />
Ring före hämtning av kärl.<br />
Götene Bf.<br />
Ulf Andersson, Baldersgatan 15,<br />
533 33 Götene<br />
Tel. 0511-513 96, 0730-52 20 89<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
Hjo Bf.<br />
Lennart Gustafsson, Torsbo Gård,<br />
544 92 Hjo<br />
Tel. 0503-400 13, 0705-29 52 67<br />
Järpås Bf. (1)<br />
Leif Andersson, Järpås,<br />
Bondegården 2, 531 94 Järpås<br />
Tel. 0510-915 13<br />
Järpås Bf. (2)<br />
Lennart Axelsson, Trässberg<br />
Västhed, 531 93 Lidköping<br />
Tel. 0510-53 30 37<br />
Lidköping-Kållands Bf.<br />
Roland Eriksson, Tomtehagsv. 7,<br />
53157 Lidköping. Tel. 0510-14188<br />
Lyrestads Bf.<br />
Lars Herrgårdh<br />
Tel. 019-57 54 11, 073-407 57 98<br />
Depåadress: Slättevalla,<br />
Östergården<br />
Mariestads Bf.<br />
Rolf Svantesson, Ribbenås, Björkebacken<br />
1, 54293 Mariestad<br />
Tel. 0501-311 13, 070-883 28 83<br />
Skara Bf.<br />
Elfon Hagberg, Synnerby Sandholmen,<br />
532 95 Skara<br />
Tel. 0511-371191, 070-6371192<br />
Skövde Bf.<br />
Runo Sundberg, Bårstorps Festplats,<br />
540 15 Väring<br />
Tel. 0500-440496<br />
Depåadress: Aspö gård, Skövde<br />
Tibro Bf.<br />
Stellan Andersson, Tidebergsv. 17,<br />
543 51 Tibro<br />
Tel. 0504-135 69, 0707-58 16 76<br />
Tidaholms Bf.<br />
Kent Andersson, Björkelund<br />
Fröjered, 522 94 Tidaholm<br />
Tel. 0502-312 14, 070-963 28 80<br />
Töreboda-Moholms Bf.<br />
Lars Öberg, Nyängsberg 8<br />
Gastorp, 545 90 Töreboda<br />
Tel. 0506-161 80, 070-355 11 89<br />
Vara Bf.<br />
Lars-Olof Eriksson,<br />
Long Hallerna, 534 95 Vara<br />
Tel. 0512-128 75, 070-515 74 85<br />
17 - Värmlands distrikt<br />
Fryksdalens Bf.<br />
Karl-Erik Dahlström,<br />
Höglundag. 19, 686 35 Sunne<br />
Tel. 0565-71 17 35<br />
Depåadress: Norrgårdsgatan,<br />
Sunne<br />
Karlstads Bf.<br />
Lennart Svensson,<br />
Björkviks Gård 502, 660 57 Väse<br />
Tel. 054-84 05 16, 076-207 96 95,<br />
0730-77 21 71 (arb.)<br />
Depåadress: Schenker AB<br />
Säffl e Bf.<br />
Lennart Stolpe, Olof Trätäljag. 36,<br />
661 30 Säffl e<br />
Tel. 0533-102 77, 070-632 27 10<br />
18 - Örebro distrikt<br />
Bergslagens Bf.<br />
Gunnar Ohlsson, Krutstampsv. 4,<br />
713 72 Gyttorp<br />
Tel. 0587-330348, 070-5606604<br />
Depåadress: Öskeviks skola,<br />
713 94 Nora<br />
Hallsberg-Kumla Bf.<br />
Helle och Sven Kivling, Kårkulla,<br />
694 93 Östansjö<br />
Tel. 0582-700 06, 0736-43 77 49<br />
Karlskoga-Degerfors Bf.<br />
Lennart Lundberg, Drottningv. 23,<br />
691 35 Karlskoga. Tel 0586-30651,<br />
070-6747176, 0730-700651<br />
Södra Närkes Bf.<br />
Lennart Olofsson, Långstorp,<br />
690 45 Åsbro. Tel. 0583-405 07,<br />
070-99 555 33, 070-381 05 07<br />
Västernärkes Bf. (1)<br />
Agneta Fimmerstad, Ribbohyttan,<br />
716 93 Fjugesta. (Administration)<br />
Tel. 0585-240 91, 0706-68 76 78<br />
Västernärkes Bf. (2)<br />
Lenita Birath, Övre Gysta,<br />
716 92 Fjugesta. (Depåadress)<br />
Tel. 0585-315 92, 0702-53 26 08<br />
Örebro Bf.<br />
Christer Söderström, Löre,<br />
705 97 Glanshammar<br />
Tel. 019-465914, 070-3405384<br />
Östra Nerikes Bf.<br />
Thomas Dahl, Hörebacken,<br />
715 94 Odensbacken<br />
Tel. 019-45 24 28, 0704-45 24 28<br />
19 - Västmanlands distrikt<br />
Sala Bf.<br />
Ove Carlsson,<br />
Stentorpet 115, 733 97 Sala<br />
Tel. 0224-590 15, 073-658 18 11<br />
Västerlöfsta Bf.<br />
Gösta Persson, Hagalund,<br />
Lund 427, 744 93 Runhällen<br />
Tel. 0224-920 51<br />
Västerås Bf.<br />
Lena Nilsson, Altona Barkarö,<br />
725 91 Västerås<br />
Tel. 021-504 36, 073-646 89 69<br />
20 - Dalarnas distrikt<br />
Borlänge Bf.<br />
Hans Gabrielsson, Långsjö 53,<br />
781 93 Borlänge<br />
Tel. 0243-23 41 58<br />
Folkare Bf.<br />
Göran Larsson,<br />
Stora Grubbo 46, 775 96 Krylbo<br />
Tel. 0226-680 46<br />
Leksands Bf.<br />
Lars Bröms, Timmermansv. 29,<br />
793 32 Leksand<br />
Tel. 0247-127 85, 070-242 56 94<br />
21 - Gävleborgs distrikt<br />
Bollnäs Bf.<br />
Yngve Näsman, S. Kilaforsv. 124,<br />
821 41 Bollnäs<br />
Tel. 0278-158 13, 070-342 78 62<br />
Nordanstigs Bf.<br />
Janerik Lind, Norrbacksvägen 31,<br />
855 90 Sundsvall<br />
Tel. 0768-53 19 53<br />
Depåadress: Trollsved 126,<br />
Gnarp<br />
Söderhamns Bf.<br />
Hans-Åke Sandberg, Norrtullsgatan<br />
21 A, 826 31 Söderhamn<br />
Tel. 0270-155 18, 070-337 50 99<br />
22 - Västernorrlands distrikt<br />
Örnsköldsviks Bf.<br />
Bo Eriksson, Hälsinggrubban 140,<br />
890 35 Husum<br />
Tel. 0663-211 06<br />
24 - Västerbottens distrikt<br />
Skellefteortens Bf.<br />
Olov Boman, Måsgatan 7,<br />
932 31 Skelleftehamn<br />
Tel. 0910-317 04, 070-645 92 48<br />
26 - Sjuhärads Biodlardistrikt<br />
Gäsene-Herrljunga Bf.<br />
Bertil Johansson, Vinkelgatan 17,<br />
524 32 Herrljunga<br />
Tel. 0513-109 95, 0706-68 54 71<br />
Marks Härads Bf.<br />
Åke Ferm, Torrås Östergården 2,<br />
510 21 Sätila<br />
Tel. 0301-423 26, 070-627 34 74<br />
Ulricehamns Bf.<br />
Håkan Hagberg, Ågatan 11,<br />
Box 208, 520 25 Dalum<br />
Tel. 0321-323 57, 070-671 59 16<br />
27 - Kalmar södra distrikt<br />
Kalmarbygdens Bf.<br />
Lars Larsson, Ålebo 133,<br />
388 91 Vassmolösa<br />
Tel. 0480-44 50 10<br />
Mönsterås-Ålems Bf.<br />
Eskil Haglund, Gröndalsvägen 8,<br />
383 92 Mönsterås<br />
Tel. 0499-102 04, 0499-455 41<br />
Mörlunda Bf.<br />
Karl-Olof Jonsson, Häradsv. 36,<br />
570 84 Mörlunda<br />
Tel. 0495-236 73, 070-781 58 51<br />
Torsåsbygdens Bf.<br />
Ingmar Wahlström, Karsbo 502,<br />
370 45 Fågelmara<br />
Tel. 0486-320 70, 0709-92 93 30<br />
Ölands Bf.<br />
Ingvar Lindahl, Åstad Bygata 12,<br />
387 93 Borgholm<br />
Tel. 0485-56 10 12, 56 11 17<br />
31
Information från<br />
Christer Ankarlid, VD<br />
Svensk Honungsförädling AB<br />
Leveransavtalet för<br />
skördeåret <strong>2008</strong><br />
HF styrelse har fastställt inköpspriset på<br />
svensk honung för skördeåret <strong>2008</strong>.<br />
I samband med SBR:s <strong>Riksförbund</strong>sstämma<br />
helgen den 5-6 april presenterade<br />
jag den nya prislistan som innehåller prissänkningar<br />
i de olika prisnivåerna.<br />
Bakgrunden till detta är att HF under<br />
de senaste tre åren förlorat pengar på att<br />
sälja svensk kristalliserad honung till<br />
svensk handel. HF:s priser till svensk handel<br />
har legat på samma nivå sedan 2003.<br />
Trots gjorda effektiviseringar har kostnader<br />
för löner, emballage, transporter etc.<br />
ökat varje år. Vi har under ett antal år gjort<br />
betydande investeringar som har gett besparingar<br />
i produktionen och hanteringen<br />
av honungen. Vi har även under denna period<br />
arbetat med produktutveckling som<br />
resulterat i nya produkter på hyllorna i<br />
svensk dagligvaruhandel. Dessa åtgärder<br />
räcker dock inte för att eliminera förlusten<br />
på svensk honung. Under perioden<br />
2003-2007 har det inte funnits utrymme<br />
för prishöjningar utan trenden har varit<br />
prispress. Lyckas vi med en prishöjning<br />
på svensk honung i butiksledet, slår denna<br />
emellertid inte igenom förrän nästa år.<br />
HF kommer även att göra förändringar<br />
i inleveranserna samt utbetalningsvillkoren<br />
för inköp av svensk honung för<br />
säsongen <strong>2008</strong>. Vi har idag ett betydande<br />
lager av svensk honung som binder<br />
mycket kapital, och därutöver är våra lagerutrymmen<br />
fyllda.<br />
Under säsongen <strong>2008</strong> kommer<br />
inleveranser till HF att ske mellan 1/8-<br />
30/11 <strong>2008</strong>. Betalningsvillkor: 20% ut-<br />
betalas snarast efter invägning. Slutlikvid<br />
utbetalas den 30/12 <strong>2008</strong>. Efter den 30/11<br />
tar HF in honung efter behov och med 60<br />
dagars betalningstid.<br />
Det nya leveransavtalet fi nns med i<br />
detta nummer av <strong>Bitidningen</strong>.<br />
Du kan även i år fylla i leveransavtalet<br />
direkt på vår hemsida<br />
och skicka det direkt till HF elektroniskt.<br />
Som tidigare är det viktigt att man använder<br />
de livsmedelsgodkända kärl, som<br />
HF lånar ut till sina leverantörer. Honung<br />
som inte levereras i godkända kärl klassas<br />
som industrihonung och betalas med<br />
17:-/kg.<br />
Nytt i Mantorp<br />
Vi har sedan en tid nu genomfört byte av<br />
avlopp, installerat fjärrvärme, byggt om<br />
värmerum, diskrum. Vi har även i samband<br />
med detta bytt ut delar av vår processanläggning,<br />
och vi står nu mycket väl<br />
rustade för att möta framtiden med nya<br />
utmaningar.<br />
Vår mångårigt trogna medarbetare<br />
Gun-Britt Ählström har med ålderns rätt<br />
lämnat företaget för att njuta av livets goda<br />
som nybliven pensionär. Jag vill här passa<br />
på att tacka Gun-Britt ännu en gång för<br />
hennes insatser för företaget.<br />
Maria Krantz är anställd som ny ekonomiansvarig<br />
på företaget.<br />
Honungsmarknaden<br />
Vår lansering förra året av HonungsGlaze<br />
blev en riktig succé, där vi numera<br />
har ca 15% marknadsandel av kategorin<br />
Grilloljor/marinader. Inför denna sommarsäsong<br />
har vi fått alla övriga handelskedjor<br />
att ta in vår HonungsGlaze i sortimentet,<br />
vilket borde betyda rejält ökad försäljning<br />
av denna produkt. HonungsGlaze<br />
kommer numera att tillverkas med svensk<br />
honung som huvudingrediens i receptet<br />
för att på detta sätt öka totalkonsumtionen<br />
av svensk honung. Svensk kristalliserad<br />
har sålt bra under året och försäljningen<br />
är som budgeterad. Import kristalliserad<br />
har som jag informerat om tidigare, minskat<br />
i försäljning under året, och detta är en<br />
trend som drabbar alla olika varumärken<br />
på marknaden. Vårt fl ytande sortiment är<br />
för närvarande utsatt för en alltmer hårdnande<br />
konkurrens från helt nya aktörer<br />
på marknaden, och där arbetar vi väldigt<br />
hårt för att försvara vår position som marknadsledare.<br />
Svenskt Sigill<br />
Vi kommer under maj månad att lansera<br />
vår produkt, Flytande för matlagning<br />
som vår första produkt innehållande Sigill<br />
odlad svensk honung.<br />
Depåföreståndarträff<br />
Fredagen den 4 april genomförde vi denna,<br />
även detta år i Mjölby, då vi under som<br />
vanligt trevliga former samtalade om vår<br />
gemensamma framtid. Det framkom en<br />
del intressanta synpunkter under dagen<br />
som jag tog till mig.<br />
Glas- och lockförsäljning<br />
Vi kommer tyvärr inte att kunna saluföra<br />
glas packade i plastpaket längre, skälet till<br />
detta är att vår glasleverantör Ardagh Glass<br />
(f d Rexam Glass) valt att sluta tillverka<br />
denna produkt. Vi kommer fortsatt att saluföra<br />
glas på helpall, och här fi nns möjlighet<br />
att ni gör gemensam beställning och<br />
delar på en pall med fl era användare.<br />
Öppettider på HF<br />
under sommaren<br />
Vi har detta år infört 2 st semesterperioder<br />
på företaget vilket innebär att vi inte kommer<br />
att stänga för semester i produktion<br />
detta år. Administrationen är bemannad<br />
även den under hela sommaren.<br />
Med förhoppning om en bra honungssommar<br />
önskar jag och all personal<br />
i Mantorp er en trevlig sommar.<br />
HF:s KONTOR OCH TAPPSTATION<br />
Trumpetarevägen 5, 590 19 MANTORP<br />
Sigillbiodling: Torbjörn Karlsson, 0735233108<br />
E-post: torbjorn.karlsson.hf@biodlarna.org<br />
Tel: 0735-233100, Telefax: 0142/ 828 59<br />
E-post: hf@biodlarna.org<br />
Ekonomi: Maria Krantz, 0735-233105<br />
E-post: maria.krantz.hf@biodlarna.org<br />
VD: Christer Ankarlid 0735-233101.<br />
E-post: christer.ankarlid.hf@biodlarna.org<br />
Postgirokonto: 47 51 85-5, Bankgirokonto: 413-6131<br />
Öppettider må-fr: 08.00-15.00<br />
32<br />
Sekr.: Gunnel Hertzman, 0735-233103.<br />
E-post:gunnel.hertzman.hf@biodlarna.org<br />
HF:s STYRELSEORDFÖRANDE<br />
Gösta Rappe, 0708-109090, e-post: gostarappe@auditeco.se <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
Medlemsnr: Namn:<br />
Tele: Mobil: Adress:<br />
LEVERANSAVTAL <strong>2008</strong> SVENSK HONUNG<br />
SÄLJARE/BIODLARE (v.g. texta tydligt)<br />
E-post: Postnr: Ort:<br />
BETALNINGSALTERNATIV LEVERANS- OCH PRISALTERNATIV<br />
Bankens namn: 28 kg kärl 0-1200 kg 1201 kg ><br />
Bankens clear.nr: Vattenhalt<br />
Eget bankkontonr: < 20% 24,80 kr 25,80 kr<br />
Eget bankgiro: 20,1-22% 23,00 kr 23,80 kr<br />
Eget plusgirokonto: 140kg kärl 0-1200 kg 1201-2500 kg 2501kg><br />
MOMSALTERNATIV Ej momsskattskyldig Vattenhalt<br />
Momsreg.nr:<br />
Sigill godkänd honung<br />
Christer <strong>Bitidningen</strong> Ankarlid 6 <strong>2008</strong> Svensk Honungsförädling AB Säljare/Biodlare<br />
< 20% 26,80 kr 28,00 kr 29,20 kr<br />
(Betalas med prislista + 1:-/kg) 20,1-22% 25,00 kr 26,00 kr 26,50 kr<br />
DEPÅ OCH KVANTITET BETALNINGSVILLKOR<br />
Depå: 20% dellikvid efter invägning hos HF, kryssa:<br />
Förening: Senare utbetalning mot ränta, motsvarande 3%<br />
Cirka kg: Kärltyp: 28 kg 140 kg årsränta, minsta bindningstid 3 mån, kryssa:<br />
ALLMÄNNA VILLKOR FÖR LEVERANSAVTAL skördeåret 1/5 <strong>2008</strong> - 30/4 2009<br />
Avtal: Avtalet sändes snarast till HF, (före leverans).<br />
Villkoren i detta avtal gäller till och med 30/4 2009, eller tills nya prisvillkor utges från HF.<br />
Pris: Se pris enligt ovan. Till säljare som är momsskattskyldig utbetalar HF moms, f.n. 12%.<br />
Genom att fylla i ovanstående ruta för moms reg. ansvarar leverantören för momsredovisning.<br />
Om säljaren ej är momsskattskyldig utbetalas ej moms. Vid betalning via utbetalningskort utgår en avgift på 50:-<br />
Leverans: Honungen inlevereras till HF under perioden 1/8-30/11-08. Vid inleverans efter 1/12-08 skall HF kontaktas då andra<br />
lev. & betalningsvillkor gäller. HF bekostar frakt vid en samordnad leverans från en eller flera samlastningplatser.<br />
Leverans över 1 ton hämtas hemma i samband med tömning av respektive plats.<br />
Vid leverans av honung i 140 kg kärl hämtas den hemma vid min. 840 kg ( 2pall )<br />
Honungens vikt faställes av HF vid inleverans till Mantorp.<br />
Kärl: Honungen levereras i livsmedelsgodkända returkärl som HF tagit fram. Säljaren kan välja mellan 28- eller<br />
140 kg:s kärl. HF:s leverantörer lånar (endast för leverans) erforderligt antal kärl från SBR:s samlastningsplatser.<br />
Ej användakärl återlämnas vid leverans av honung. Ej återlämnade kärl debiteras med 50:- resp. 200:- st.<br />
Ev. avgift till depån för hantering betalas kontant vid avhämtning. Honung som levereras i ej livsmedelsgodkända<br />
kärl, klassas som industrihonung och betalas med 17:-/kg.<br />
Vidare debiteras en diskavgift på 25:-/st inkl. moms och kärlen kasseras.<br />
Kvalitet: Honungen kan levereras orörd och grovsilad. Grovsilens maskstorlek max 0,5 mm. Vad avser lukt, smak,<br />
m. m. gäller SBR:s bedömningsreglemente. Honungen som levereras till HF behöver dock ej vara bedömd.<br />
Vattenhalten fastställs vid invägningen på HF. Honung med vattenhalt över 22% mottages ej.<br />
Betalning: 20% av honungslikviden utbetalas snarast efter invägning hos HF. Slutlikvid (80%) utbetalas 31/12-08.<br />
Honung som inlevereras perioden 1/12-08 - 30/4-09 betalas 60 dagar efter invägning.<br />
Säljaren kan även välja senare utbetalningsdag mot ränta, (minsta bindningstid 3 mån efter förfallodag).<br />
Utbetalning av innestående likvid sker senast den 30/4 2009. Markera under betalningsvillkor<br />
KÖPARE: Svensk Honungsförädling AB Telefonnr: 0735 - 233 100<br />
Trumpetarevägen 5 590 19 Mantorp Telefaxnr: 0142 - 828 59<br />
E-post: hf@biodlarna.org<br />
Bägge parter bekräftar härmed att vi tagit del av villkoren i detta Leveransavtal och godkänner det till alla delar.<br />
Leveransavtalet undertecknas av säljaren och postas till HF.<br />
Säljaren får av HF en undertecknad kopia av Leveransavtalet i retur.<br />
Leverans sker efter kontakt med Svensk Honungsförädling AB<br />
Mantorp den / <strong>2008</strong> Ort den / <strong>2008</strong><br />
33
Leveransavtal<br />
för skördeåret<br />
<strong>2008</strong><br />
34 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
Kurser för avels- och<br />
testbiodlare <strong>2008</strong><br />
Lördagen den 28 juni kl 10-16<br />
Fristads Folkhögskola, Folkhögskolevägen 7,<br />
Fristad (12 km norr om Borås)<br />
Lördagen den 28 juni kl 10-16<br />
ABF-huset, Öjagatan 31, Öjebyn<br />
Söndagen den 6 juli kl 8.30-15<br />
(I samarbete med Föreningen Svensk<br />
Buckfastavel) Spjutbygds IOGT-lokal (ca 20<br />
km norr om Karlskrona).<br />
Lördagen den 12 juli kl 10-16<br />
Nyköpings <strong>Biodlares</strong> föreningsbigård, Lilla<br />
Kungsladugården, Nyköping<br />
Program<br />
• Genomgång av Avelsplanen och Handboken<br />
• Etablering och skötsel av testbigården<br />
• Säker tillsättning av testdrottningar<br />
• Rapportering<br />
• Gemensam praktisk bedömning av<br />
bisamhällen<br />
Anmälan till Bengt Andréasson per Email<br />
bengt.andreasson@veberod.com<br />
eller tel. 046-856 04 senast den 10 juni<br />
Kursavgiften, 200 kr/person (inkl kaffe och<br />
lunch), betala på Bg 5973-3709.<br />
Välkommen!<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Biredskap sedan 1941<br />
35
Distrikt<br />
Sjuhärads BiodlareDistrikt Sommarmöte 8<br />
juni kl 10 på Hönekullen med Åke Ferm.<br />
Stockholms Biodlaredistrikt Bin i praktiken<br />
lö 14 juni kl 10-12 i Enskedegårds<br />
koloniträdgård, samling vid parkeringen. Bin<br />
i praktiken sö 15 juni kl 10-12 i Lövsta<br />
koloniträdgård, samling vid ”Sinnenas trädgård”.<br />
Föreningar<br />
Grannföreningar är välkomna<br />
MÖTEN OCH KURSER<br />
kaffekorg, möjlighet till grillning.<br />
Skövde Bf Torsdagsträffar kl 19. 29 maj – Hur<br />
gör vi avläggare? 5 jun Drottningodling för eget<br />
bruk. 12 juni – Hemma hos Runo. Avresa från<br />
Aspö parkering kl 18.30. 19 jun – Aktuellt i<br />
bigården (slungning). 26 juni – Inför sommaren.<br />
Juli varje torsdag. 31 juli Utfl ykt till<br />
Logården i Odensåker med familj. Avresa från<br />
Aspö parkering kl 18.40.<br />
Sundbyberg och Spångaortens Bf Veckoträffar<br />
i föreningsbigården på Eggeby Gård onsdagar<br />
kl 18 den 4, 11, 18 och 25 juni. Läs mer på<br />
www.sundbybergsbf.se<br />
Södra Vätterbygdens Bf Brunstorpsträffar<br />
Varje on tiden 4 jun-16 jul kl 17-19. Träffa<br />
bigårdsansvariga och någon från styrelsen.<br />
Möjlighet att ta larver från föreningens samhällen.<br />
Södra Åsbo och Söderåsens Bf Bigårdsträff<br />
14 Juni kl 14 i Björka vid Väla med bedömning<br />
av samhällen.<br />
Sösdalaortens Bf Studiebesök 14 juni kl 13<br />
hos Hästveda Bf. Ekologiska varroabekämpningsmetoder.<br />
Samåkning iogt-nto lokalen i<br />
Sösdala samling kl 12.<br />
Tibroortens Bf Gökafton to 29 maj kl 18 på<br />
”Gökes” Tibro slalombacke. Tipspromenad,<br />
grillning.<br />
Tidaholms Bf Måndagsträffar kl 18 på Atollen<br />
varje vecka hela sommaren. Sommarmöte<br />
hos Hasse i Gälleberg 15 juni kl 14.00.<br />
Se även hemsidan: www.freewebs.com/<br />
tidaholmsbiodlare/<br />
Uddevallaneidens Bf Vårmöte på Mollön on<br />
11 juni kl 18. Parningstationen öppnas. Sedan<br />
träffar varje onsdag kl 18-20.<br />
Vikbolandets Biodlare Öppet i<br />
Föreningsbigården vid Ö Stenby Bygdegård<br />
varje ti 13/5- 22/7 kl 18-20, utom 24/6. Sommarmöte<br />
hos Bertil Jarskog, Isnäs Sjövalla,<br />
0125-20411 ti 24/6 kl 18. Nyheter läggs ut på<br />
vår hemsida www.vikbolandets-biodlare.se.<br />
Vislandaortens Bf Sommarutfl ykt sö 8 juni till<br />
Bastanäs, Växjöortens BF:s föreningsbigård.<br />
Samling kl 13 vid kiosken i Vislanda för samåkning<br />
eller vid Bastanäs kl 14. Växjös biodlare<br />
serverar kaffe och fralla.<br />
Västerås Bf Vårmöte lö 31 maj kl 13 hos Hans-<br />
Egon Karlsson, Rödinggatan 12, Hamre, Västerås.<br />
Bl a om svärmkontroll, snälla bin mm.<br />
Utlottning av Drottningar.<br />
Örebro Bf Arbetsmöten och passningar onsdagar<br />
17-20 i nya föreningsbigården Karlslund<br />
(4 km väster om Örebro). Kontaktpersoner<br />
Pasaga Ramic 019-126799, Hans-Olov Andersson<br />
019-252108.<br />
Almanackan<br />
Det händer i SBR<br />
Här kan du se viktiga planerad händelser<br />
för förbundet.<br />
Om du som är inblandad ser att det<br />
fattas något hör av dig till redaktören:<br />
erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
1 juni Bisjukdomskommitté<br />
10 juni HF:s styrelse<br />
18 juni AU<br />
28 juni Förbundsstyrelse<br />
2 juli Personalmöte<br />
27 aug AU<br />
6 sep Förbundsstyrelse<br />
9 sep HF:s styrelse<br />
10 sep Personalmöte<br />
20 sep HF:s bolagsstämma<br />
4-5 okt Ordförandekonferens<br />
29 okt AU<br />
8 nov Förbundsstyrelse<br />
12 nov Personalmöte<br />
26 nov AU<br />
6 dec Förbundsstyrelse<br />
10 dec Personalmöte<br />
Bodens Bf Föreningsmöte 15 juni kl 13 hos<br />
en biodlare i Bodentrakten. Hennes kupors<br />
funktion och biodlingsdiskussion. Medtag<br />
egen fi kakorg, samt skyddsutrustning. Plats:<br />
Sabine Skåreby, Övre Buddbyn.<br />
Boråsortens Bf Träff i bigården varje tisdag kl<br />
18 vid torpet Ramshulan på Rya Åsar Borås.<br />
Medtag fi ka.<br />
Dalslands Södra Bf Bigårdsbesök on 11 juni<br />
kl 18 hos Ivan Franssson, Kärr, Sundals Ryr,<br />
Brålanda.Tema: Varroabehandling. Kontakt:<br />
Orvar Carlsson 0521-35160. Till våra uteträffar:<br />
Tag med kaffekorg, bikläder och nya<br />
intresserade biodlare.<br />
Finspångsortens Bf Sommarmöte lö 14 juni<br />
kl 13 hos Per och Gun-Britt Andersson, Vedlösen,<br />
Mantorp, Vånga. Ta med era respektive<br />
och eventuella barn. Bigårdsträff on 25 juni<br />
kl 18 hos Anna-Britta Lodmyr, Marieberg,<br />
Torstorp. Samling vid Lidls parkering 17.30<br />
Biprojekt Västra Götaland<br />
för samåkning.<br />
Hisingens Bf Öppet Hus för allmänheten sö<br />
1 juni i Ljungängsbackens Bigårdar, kl 11-14.<br />
Servering, lotteri, poängpromenad mm.<br />
Katrineholmsortens Bf Bigårdsträff 3 juni kl<br />
I detta projekt fi nns ett delprojekt om<br />
att samla bipollen. Vi kanske inte är<br />
så bra på detta än, som dom är i vissa<br />
länder. Det handlar om insamling,<br />
17.30 hos Göran Dahlgren.<br />
torkning, rensning, förvaring och inte<br />
Kristianstadbygdens BF Sommarmöte ti 3<br />
juni kl 18 hos Mix Phersson, Lussebacken,<br />
Arkelstorp. Korvgrillning o kaffe.<br />
Kristinehamnsortens Bf Sommarmöte sö 6<br />
juli kl 10 i Idéträdgården på Marieberg. Tag<br />
minst marknadsföring av en så bra<br />
produkt.<br />
Därför vill jag komma i kontakt med<br />
biodlare i Västra Götaland som har<br />
med egen kaffekorg.<br />
erfarenhet och även biodlare som är<br />
Lidköping Kållands Biodlare Utfl ykt till Huttla<br />
Kvarn 5 juni. Samling vid föreningsbigården för<br />
samåkning kl 18. Bigårdsbesök hos Kurt Karlsson<br />
to 12 juni. Samling vid föreningsbigården<br />
för samåkning kl 17.30. Utlämning av<br />
honungskärl och säsongavslutning to 19 juni<br />
intresserade av att samla bipollen.<br />
Bengt Karlsson<br />
0322-93003, 0703-793003<br />
Bengt@honungslandet.se<br />
kl 18-21 i Föreningsbigården.<br />
Linköpings Bf sommarmöte ti 10 juni kl, 18<br />
på Fröberget i Eklandskapet s. Linköping. Tag<br />
med kaffekorg.<br />
Grattis Janne!<br />
Ludvikabygdens Bf Biodlarträff sö 1 juni kl<br />
i Hällsjöns Bystuga. Nils Holmdahl talar om<br />
Janne Mårtens-<br />
Grangärde fi nnmark och Roger Öström och<br />
Helmer Yngström informerar om de åtgärder<br />
som planeras mot varroa. Ta med familjen och<br />
en kaffekorg. Tipspromenad, besök i bigården<br />
och fi nt väder.<br />
Lunds Biodlare Bigårdsträff 3 juni kl 18 hos<br />
Sven Persson. Han visar bigård och nybyggd<br />
anläggning för honungshantering. Vi träffas på<br />
Linebo Gård, Nils-Bertil Offesson, Ö. Odarslöv.<br />
Bestulen på bin<br />
Jag har blivit bestulen på 8 st bisamhällen<br />
och i diskussioner med polisen i Jönköping<br />
har de önskat att det sprids information<br />
om detta. De vill att vi håller koll på<br />
om det kommer några nya biodlare helt<br />
son, vår utvecklingskonsulent<br />
på<br />
SBR fyllde 60 år 22<br />
maj! Grattis!<br />
Red.<br />
Skylt visar vid gamla E 22:an.<br />
Nässjöortens Bf börjar med drottningodling<br />
to 5 juni på Flustret Nässjö, to 12 juni serveras<br />
sill och potatis på Flustret, 26 juni görs<br />
avläggare på Flustret. Alla träffar kl 18. Ring<br />
någon dag innan till Barbro 0380-173 88 ang.<br />
sill och potatis.<br />
plötsligt samt att vi håller mer koll på våra<br />
samhällen som inte står inom synhåll. Det<br />
är också viktigt att vi försöker hitta bevis, ex<br />
bilspår och annat som kan vara till hjälp.<br />
Jag har följande telefon nr 0706-578540/ Vi minns<br />
Ringsjöortens Bf Försommarmöte on 11 juni<br />
kl 19 vid Fulltofta naturcenter. Bengt Nihlgård<br />
berättar om nyttigheter från bigården. Medtag<br />
36<br />
0703-148082<br />
Conny Persson, Falköping<br />
Kerstin Bergqvist<br />
Ronneby Biodlare<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
Buckfastdrottningar från Sörmlandskusten<br />
Tystberga drottningodlarklubb säljer<br />
Buckfastdrottningar efter snälla, svärmtröga<br />
och produktiva mödrar. Odlade efter kalkyngel-<br />
och nosemafria drottningar. Friparade<br />
(även KRAV) från i huvudsak slutet av juli, 300<br />
kr. Oparade drottningar leverans från mitten<br />
juni, 100kr. Beställ i god tid för säker leverans!<br />
Moms och frakt tillkommer.<br />
Thomas Rafstedt 070-663 77 99<br />
infra.kart@swipnet.se<br />
Göran Göransson 0155-26 04 73<br />
harriet-goran.goransson@telia.com<br />
Walter Stany 0155-26 06 35<br />
mfw685g@tninet.se<br />
Folke Andersson 0155-26 01 57<br />
Ingemar Åberg 0704-670534<br />
BIDROTTNINGAR<br />
Zon 1<br />
Glimma Bigårdar<br />
Curt Janzon, Glimåkra<br />
044-42828, 076-1135516<br />
BUCKFASTDROTTNINGAR<br />
odlade efter stationsparade mödrar i<br />
utvalda testserier, kan även fås med<br />
monticola och egyptiskt arv, vilket resulterat<br />
i virushärdig och robust avkomma.<br />
Zon 1. Leif Hjalmarsson 044-66020,<br />
070-3766020. e-post:leif.hjalmarsson@<br />
tele2.se<br />
Elgon ®<br />
drottningar<br />
Elgonstammen är en kombination mellan<br />
Buckfast och Monticola samt något<br />
Sahariensis, avlad för lätthanterlighet,<br />
skörd och överlevnadsförmåga i 18 år.<br />
Avelsmaterial är tillbakahämtat från Elgon<br />
överlevarsamhällen i Sverige, Danmark,<br />
Norge och Finland. Inavel undviks.<br />
Drottningarna paras Elgon. 350 kr. Zon 1<br />
0581-13774, 070-2623367, leif.biodlare@telia.com<br />
0582-13503, 070-7248819, s.gerdvall@home.se<br />
019-272031, 073-0618853, Lennart Karlsson<br />
0582-15070, 070-7750586, honeybee@elgon.se<br />
Hemsida: http://elgon.se<br />
Hanö DR efter KDK DR<br />
Linjep Bukf med ca 3-6% Läsö: 600kr<br />
Frip eft utv linjer: 275 kr<br />
Puppor kläckfärdiga eft best: 150kr<br />
Kakbit 5x5cm avhämtn eft best: 1000kr<br />
Beställ i god tid, juni-sept om vädret<br />
tillåter.<br />
Ingmar- Barbro Widen<br />
29010 Tollarp<br />
044-311388<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
Carnicadrottningar<br />
från Mälaröarnas drottningodlingsklubb (zon 1)<br />
Stationsparade drottningar från Västra Högholmen – 500:-/st.<br />
Bruksdrottningar parningsplats Adelsö – 300:-/st.<br />
Kontaktpersoner:<br />
Kjell Andersson tel (äv. biredskap). 070 77 44 490 info@sbio.se<br />
Bengt Haglund tel. 070 77 55 183 Bengt.haglund@telia.com<br />
Drottningodling kräver god planering beställ i god tid.<br />
37
Säljes material mm<br />
Bi&Biodlingstillbehör<br />
Smedgatan 1, Svedala.<br />
Östra Industriområdet (vid Moltex)<br />
Öppet: April-September<br />
Måndag 15-17. Lördag 11-13<br />
Övriga tider efter överenskommelse<br />
Tel 040-160032, 040-162080,<br />
0708-955030, 0708-955025.<br />
Återförsäljare för Joel Svensson.<br />
Samma priser & rabatter gäller.<br />
Biredskap Freddy Duwe, Vårsta.<br />
Malmtorpsv. 19, 14771 Grödinge.<br />
Öppet 15-19 måndagar.<br />
Sommaröppet även fredagar.<br />
Tel 08-53025347, 070-5107054.<br />
freddy.duwe@biodlingsforetagarna.nu<br />
Självv. slunga Thomas rostfri diam<br />
80 cm för 4 r max 30x43 el 8 r max<br />
23x43. Ny automatik o motor. 070-<br />
5172285<br />
Doppvärmare som passar till 28 kg<br />
plastkärl säljes för 1500:-. Lite använd.<br />
Tel 046-58147.<br />
Beg matr LN lådor isolerade/oisolerade,<br />
tak, bottnar. Ramar nya o beg, o<br />
övrigt. tel 0708-311280, 019-224001<br />
Välkommen till<br />
Stöcksjö Biredskap<br />
7 km söder om Umeå intill E4:an. Vi lagerför<br />
allt vad du som biodlare behöver.<br />
Ulla o Hans Löfgren<br />
Tel/Fax 090/42193 Mobil 070/2920416<br />
Refraktometrar, optiska, digitala.<br />
Bra priser. 0730-649587.<br />
Hela min biutrustning, utom bin, säljer<br />
jag pga ålder efter 20 års biodling<br />
0932-50072<br />
3-ramars eldriven slunga obet. beg.<br />
0932-50072<br />
Äldre handdriven slunga 4 ram bra<br />
skick 1200:- 070-6716009<br />
Drottningodlingsmaterial kläckningsskåp,<br />
enramslådor ytterhus<br />
transportlådor mm Tel 0431-14167<br />
säkrast efter kl 19.00<br />
1 st Sjölis Svea, LN och LS<br />
0705907321<br />
Säljes bisamhällen<br />
Ett antal samhällen LN. Levereras<br />
efter besiktning i vår/försommar.<br />
Botten, två lådor med bin, tak. Pris<br />
2000kr. Elgondrottning, små celler.<br />
Jag kan även skicka med 1 låda<br />
med utbyggt vax samt 2 lådor med<br />
rensade ramar samt spärrgaller.<br />
Pris 2500kr. Sven Kivling 0582-<br />
70006 , Kårkulla, 69493 Östansjö.<br />
sven@kivling.com<br />
KOMMERSIELLA ANNONSER<br />
Ta kontakt med <strong>Bitidningen</strong>s redaktion, Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg.<br />
Tel/fax 0582-611682. E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
Uppslag (två sidor): s/v 18.000:-, 4-färg 21.000:-.<br />
Baksidan: format - hela sidan utom 7 cm överst av sidan: ej s/v, 4-färg 15.000:-.<br />
Helsida (1/1): s/v 9.900:-, 4-färg 12.900:-.<br />
Halvsida (1/2), format - 183 mm bred x 130 mm hög, 120 mm bred x 200 mm hög, eller<br />
motsvarande: s/v 5.400:- 4-färg 7.400:-.<br />
Kvartssida (1/4), format - 183 mm x 65 mm, 120 mm x 100 mm, 57 mm x 210 mm, eller<br />
motsvarande: s/v 3.000:-, 4-färg 5.000:-.<br />
Åttondelssida (1/8), format - 120mm x 50mm, 57 mm x 105 mm: s/v 1.700:-, 4-färg<br />
3.000:-.<br />
Sextondelssida (1/16), format - 120 mm x 25 mm, 57 mm x 50 mm: s/v 600:-, 4-färg<br />
1500:-.<br />
Mini-annons (1/32), format - 57 mm x 25 mm: sv/ 300:-, ej färg.<br />
Färgsidor. Färg kan erhållas på alla sidor.<br />
Rabatter. 3 på varandra följande identiska annonser ger 10% rabatt. 6 på varandra<br />
följande ger 25%.<br />
Annonsmaterialet lämnas normalt i färdigmonterad form med eventuella bildfi ler och<br />
i aktuella fall färgfördelade sådana på CD-skiva (glöm ej typsnitten). Det kan också<br />
lämnas som positivt pappersoriginal eller som fi lm. Om materialet lämnas i form av<br />
manuskript och bildoriginal uttas scanningskostnad för bilder med 100:-/sv-bild och<br />
350:-/4f-bild. För åttondelssideannons och större tillkommer dessutom i sådant fall<br />
layoutkostnad efter överenskommelse.<br />
Materialet till kommersiella annonser skickas till <strong>Bitidningen</strong>s redaktion. Inskickad<br />
annons publiceras i nästkommande nummer med hänsyn taget till manus stopp datum,<br />
Bidrottningar<br />
Bidrott, gula, Ita. puppor kläckningsfärdiga,<br />
bisamhällen, kupor. Arne Håkansson<br />
0585-10074<br />
Friparade bruksdrottningar odlade<br />
efter utvalda renparade mödrar. testade<br />
i vårt avelsprogram. Lunds biavelsklubb,<br />
Sven Persson 046-98184.<br />
Kullabergs parningsstation<br />
Buckfastdrottningar med stamtavla<br />
Nosemafria, kalkfria, bra utrensning<br />
Genetisk bredd i drönararvet:<br />
KUL06-031 50% från KH0315<br />
KUL06-054 50% från EA02321<br />
KUL05-031 50% från KDK0004<br />
Virila drönare i tjänst<br />
Kullabi 0706-693555<br />
Buckfast-Drottningar<br />
Från Blekinge. Anders Lundgren<br />
Tel 0455-43577<br />
RAMLIST<br />
LN, Norsk, o Svea OB 3:25, Borrad<br />
3:75. Hoffman, LN 4:-, Langstroth 4:25<br />
Tillverkning av alla förekommande biramar.<br />
Frakt tillkommer.<br />
Tel 0223/13180<br />
Marknaden<br />
Drottningar från bösta samhällen<br />
parade på Kullabergs parningsstation<br />
300:-/st, 0706-693555, 042-<br />
65045. Kullabi owe@telia.com<br />
Buckfastdrottningar, rödmärkta Lev<br />
i tillsättningsbur. Erik Sundelin, Trelleborg<br />
0410-334022, 13551<br />
Krainer från Burträsk i varroafria<br />
Västerbotten. Boka era bruksdrottningar<br />
redan nu. 070-2716585 eller<br />
0914-10035.<br />
Köpes<br />
Äldre bitidningar & bilitteratur. Bifoder<br />
hinkar i större parti. 070-5134019<br />
tony.galic@arjang.se<br />
Små radannonser är gratis!<br />
Det är bra att vara medlem i SBR. En av anledningarna är att du får två<br />
radannonser om högst tre rader gratis om året! Du får hålla ordning på<br />
detta själv. Vi litar på dig. Om du missar och betalar in ändå så tackar<br />
vi för bidraget till allas vår gemensamma verksamhet. Skicka manus till<br />
redaktören, adresser sid 31. Red.<br />
Annonstaxa<br />
om inte angivelse om senare publicering anges.<br />
Placering. Kommersiella annonser placeras på textsidor i hela tidningen. Färgan nonser<br />
placeras normalt på tillgängliga sidor med färg. Om placering på speciell sida begärs<br />
tillkommer en kostnad på 1.000:- om detta är möjligt att genomföra.<br />
RADANNONSER<br />
Radannonser placeras löpade efter varandra och tillsammans i slutet av tidningen under<br />
huvudrubriken ”Marknadsplatsen”. De samlas under ämnesrubriker. Inga bilder tas in<br />
här. Stilen är fast, 7,5 p Helvetica, och spaltbredden 42 mm. Det ger ca 30 bokstäver per<br />
rad. Minimistorleken på en radannons är 2 rader/50 kr. De första 1-3 orden i annonsen<br />
blir i fetare stil. Det normala avståndet mellan två annonser är en blankrad.<br />
Pris: 25:-/rad. På radannonser ges ingen mängdrabatt.<br />
Storlekar: Radannonser SKALL betalas in i förskott med postgiroinbetalningskort.<br />
Betala i god tid så att annonsen kommer fram före manusstopp. Exempel: 2 rader (- 60<br />
bokstäver) - 50:-, 3 rader (ca 61-90 bokstäver) - 75:- och 4 rader (ca 91-120 bokstäver)<br />
- 100:- kr. Två radannonser/år om högst 3 rader är gratis för medlem.<br />
Annonsmaterial. Radannonserna skickas via postgiro till SBR, pg 86 85–0, med annonstexten<br />
angiven på blanketten. Ange antalet rader och antalet bokstäver. Radannonser<br />
som inte får plats på meddelanderutan på inbetalningskortet kompletteras med separat<br />
inskickad annonstext, via e-post eller brev. Betalning kan också ske via plusgiro eller<br />
bank över internet. Då behövs separat inskickad text med e-post, med uppgifter så<br />
att betalning och text kan identifi eras att höra ihop. Ange noga på inbetalningskort<br />
då sådant används och med annonstext, om denna skickas separat, så att dessa kan<br />
identifi eras att höra ihop.<br />
Publicering. Om inget annat anges tas annonsen in i nästkommande nummer med<br />
hänsyn taget till ankomsten och manusstoppdagen.<br />
38 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>
FÖRBUNDSEXPEDITIONEN<br />
Trumpetarevägen 5, 590 19 MANTORP<br />
Tel: 0735-233100 Fax: 0142/828 59<br />
Förbundssekreterare: Sören Diberg, 0735-233121<br />
Utvecklingskonsulent: Jan Mårtensson, 0735-233125<br />
Bisjukdomskonsulent: Preben Kristiansen, 0735-233122<br />
Sekreterare: Ulla Westman, 0735-233123<br />
E-post: ulla.westman.sbr@biodlarna.org<br />
Medlemsregister: Ingelie Nilsson, 0735-233124<br />
E-post: ingelie.nilsson.sbr@biodlarna.org<br />
Ekonomi: Anette Agouda, 0735-233127<br />
E-post: anette.agouda.sbr@biodlarna.org<br />
Plusgiro: 86 85-0.<br />
Bankgiro: 413-6149.<br />
Öppet: må-to: 08.00 -16.00<br />
fre: 08.00 - 14.00. Lunchstängt 12.00 - 13.00.<br />
FÖRBUNDSORDFÖRANDE<br />
Åke Sandquist, Topasstigen 3, 36132 Emmaboda.<br />
Tel. 0471-13124, 0735-233120.<br />
E-post: ake.sandquist@telia.com<br />
VICE FÖRBUNDSORDFÖRANDE<br />
Arne Johansson,<br />
Brännemo Stenatorp, 54015 Väring.<br />
Tel. 0500-462135. E-post: stenatorp@hotmail.com<br />
FÖRBUNDSSEKRETERARE<br />
Sören Diberg. Tel: 0735-233121<br />
E-post: soren.diberg.sbr@biodlarna.org<br />
UTVECKLINGSKONSULENT<br />
Jan Mårtensson. Tel 0735-233125.<br />
E-post: jan.martensson.sbr@biodlarna.org<br />
BISJUKDOMSKONSULENT<br />
Preben Kristiansen. Tel 0735-233122.<br />
E-post: preben.kristiansen.sbr@biodlarna.org<br />
REDAKTÖR<br />
Erik Österlund, Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg.<br />
Tel: 0582-611682, 0735-233126.<br />
E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
Artiklar och mötesnotiser till BITIDNINGEN<br />
Till redaktörens adress. Författarna ansvarar för innehållet<br />
i sina artiklar, som ej behöver återge redak tionens eller<br />
förbundets mening.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong><br />
SBR:s BIBLIOTEK<br />
Ultunabiblioteket, Sv. Lantbruksuniversitet, Box 7071,<br />
750 07 UPPSALA. Tel vx 018/67 10 00.<br />
Låneböcker beställs genom ditt lokala bibliotek.<br />
www.biodlarna.se<br />
SBR kontakt<br />
SBR STYRELSELEDAMÖTER OCH KOMMITTÉER<br />
Styrelseledamot: Lotta Fabricius,<br />
Rättar Vigs väg 124, 16272 Vällingby. Tel 08-7390432,<br />
070-7352858. E-post: lottafabricius@hotmail.com<br />
Styrelseledamot: Lennart Fält,<br />
Kyrkogatan 11, 68830 Storfors.<br />
Tel.0550-61819, 070 893 77 54<br />
E-post: falt.lennart@swipnet.se<br />
Styrelseledamot: Clovis Kastberg,<br />
Fredsgatan 15, 43243 Varberg. Tel. 070-39 89 100.<br />
E-post: ckastberg@mac.com<br />
Styrelseledamot: Anders Lignell,<br />
Haminavägen 11, 79141 Falun. Tel 023-21335.<br />
E-post: anders_kajsa.lignell@telia.com<br />
Styrelseledamot: Bo Lindahl,<br />
Håstenslöv 1534, 26020 Teckomatorp, 0413-70751.<br />
E-post: 041370751@telia.com<br />
Styrelsesuppleant: Matias Köping,<br />
Klamparegatan 40, 80431 Gävle. Tel 0734-146093.<br />
E-post: matias@honungsmannen.se<br />
Styrelsesuppleant: Krister Linnell,<br />
Frydsberg 11, 56393 Gränna. 036-54130, 070-5669641.<br />
E-post: krister.linnell@telia.com<br />
Avelskommittén: Ordf: Bo Lindahl<br />
Bisjukdomskommittén: Clovis Kastberg<br />
Miljö- och konsumentkommittén: Ordf: Lennart Fält<br />
Annonser till BITIDNINGEN<br />
Till <strong>Bitidningen</strong>s redaktör. Se adresser och telefon och e-post<br />
härintill. Annonspriser se annonssidan Marknaden.<br />
Prenumeration på BITIDNINGEN<br />
Tidningen är en medlemsförmån för medlemmar i SBR. Du<br />
kan också prenumerera separat på <strong>Bitidningen</strong>. Du betalar<br />
då 450:- kr för ett helår (inom Sverige) på pg 86 85-0 till<br />
SBR.<br />
39
Posttidning B — <strong>Bitidningen</strong><br />
Tryckort: Vimmerby<br />
Obeställbar tidning återsändes till SBR:s exp.,<br />
Trumpetarevägen 5, 590 19 Mantorp.<br />
Dit anmäles även adressändringar.<br />
Begränsad eftersändning<br />
Vid defi nitiv eftersändning återsändes försändelsen<br />
med den nya adressen angiven på tidningens framsida,<br />
dvs ej på adressidan.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
40 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2008</strong>