Den perfekta markoren
Den perfekta markoren
Den perfekta markoren
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Incidens och prevalens<br />
av IBD i Sverige<br />
Incidens Prevalens<br />
/100 000 /år /100 000<br />
UC 5-13 > 400<br />
CD 5-9 > 210<br />
Incidens = Antal nya sjukdomsfall under<br />
viss tid, Prevalens = Antal sjuka individer<br />
vid en viss tidpunkt.<br />
Källa: Robert Löfberg: IBD handboken<br />
Orsaken till IBD är okänd. Faktorer som<br />
anses vara av betydelse för sjukdomsutvecklingen<br />
inkluderar bland annat<br />
genetiska variationer, miljöpåverkan<br />
(rökning, kost, fysisk aktivitet), den normala<br />
tarmfloran och tarminfektioner.<br />
<strong>Den</strong> rådande hypotesen är att inflammationen<br />
utvecklas på grund av att kroppens<br />
immunförsvar reagerar mot den<br />
normala tarmfloran i tarmen hos genetiskt<br />
predisponerade individer.<br />
Symptom – IBD eller IBS? Patienter med<br />
Crohns sjukdom och Ulcerös kolit besväras<br />
av frekventa blodtillblandade diarréer,<br />
buksmärtor och viktnedgång.<br />
Samma symptom förekommer även<br />
hos patienter som får diagnos IBS<br />
(Inflammatory Bowel Syndrome) också<br />
känd som Colon Irritabile eller känslig<br />
tarm. Dessa patienter har ingen inflammation<br />
i tarmen utan lider av en funktionell<br />
tarmsjukdom.<br />
Kalprotektin som diagnostisk markör<br />
för IBD. Endoskopisk undersökning är för<br />
närvarande ”Gold standard” metoden för<br />
diagnos av IBD samt för bedömning av<br />
sjukdomens svårighetsgrad och aktivitet.<br />
Undersökningen är dock invasiv för<br />
patienten, kostsam för sjukvården och<br />
ställer höga krav på utrustning och kompetens.<br />
Därför har man i flera decennier<br />
letat efter markörer som skulle underlätta<br />
diagnosticeringen av IBD.<br />
En idealisk markör skulle vara billig<br />
och icke-invasiv, stabil i avföringen och ha<br />
hög sensitivitet och specificitet för inflammation<br />
i mag-tarm kanalen.<br />
Kalprotektin är ett protein som har flera<br />
av de önskade egenskaperna. Man har<br />
visat att proteinet är stabilt i avföringen i<br />
upp till 7 dagar vilket innebär att provet<br />
kan skickas till laboratoriet med vanlig<br />
post (2). Det finns en billig och icke-invasiv<br />
ELISA metod för mätning av kalprotekin i<br />
feces. Kalprotektin har relativt hög sensitivitet<br />
för IBD och används för att utesluta<br />
IBD vid misstanke om funktionell tarmsjukdom<br />
(IBS).<br />
Hur hamnar kalprotektin i avföringen?<br />
Kalprotektin uttrycks framför allt i neutrofila<br />
granulocyter där den utgör upp till 60<br />
% av proteininnehållet i cytoplasman. <strong>Den</strong><br />
förekommer även i monocyter, makrofager<br />
och epitelceller. Neutrofila granulocyter,<br />
monocyter och makrofager är celler som<br />
är involverade i immunförsvaret och är<br />
aktiva i de inflammatoriska processerna<br />
i kroppen. Således förekommer de i stor<br />
mängd i den inflammerade tarmen.<br />
<strong>Den</strong> inflammerade tarmslemhinnan<br />
har ökad genomsläpplighet och förlorar<br />
sin barriärfunktion vilket medför att bakterier<br />
från tarmlumen kan passera barriären<br />
men också att immunsystemets<br />
celler som neutrofila granulocyter och/<br />
eller deras innehål kan passera ut i tarmlumen.<br />
Detta leder till ökad koncentration<br />
av kalprotektin och andra proteiner från<br />
dessa celler i avföringen.<br />
Kalprotektin – historik och egenskaper.<br />
Kalprotektin tillhör S100-proteinfamiljen<br />
som består av ca 20 lågmolekylära,<br />
kalcium-bindande proteiner. Inbindning<br />
av kalcium leder till konformationsförändringar<br />
och aktivering av proteiner.<br />
Kalprotektin binder både kalcium och<br />
zink och består av ett komplex mellan proteinerna<br />
S100 A8 och S100 A9.<br />
Molekylär modell som visar den sekundära<br />
strukturen av kalprotektin<br />
Dr Mark J. Winter / Science Photo Library<br />
Kalprotektin upptäcktes i början av 80-talet<br />
av Magne Fagerhol och hans medarbetare<br />
vid Ullevaal Universitetssjukhus i Oslo,<br />
och fick namnet L1 protein (Leukocyte 1)<br />
eftersom det identifierades i de neutrofila<br />
granulocyterna (3). 10 år senare föreslog<br />
man ett namnbyte till kalprotektin. ”Kal”<br />
– för att proteinet binder kalcium och ”protektin”<br />
– för dess antimikrobiella och antifungicida<br />
egenskaper (4).<br />
Klinisk användning. Resultaten som<br />
visade signifikant korrelation mellan kalprotektin<br />
i feces och fekal utsöndring av<br />
Indium-111-märkta leukocyter resulterade<br />
i ett ökat intresse för användning av kalprotektin<br />
som markör för inflammatorisk<br />
tarmsjukdom. Roseth och medarbetare<br />
visade att man kunde använda kalprotektin<br />
som ett mått på leukocyternas förekomst<br />
i feces och därmed som ett indirekt<br />
mått på inflammationsgraden i tarmen (5).<br />
Kalprotektin har hittat sin plats i den<br />
kliniska vardagen och används vid utredning<br />
av patienter med oklara mag–tarm<br />
symptom samt för diagnos och uppföljning<br />
av patienter med känd inflammatorisk<br />
tarmsjukdom. Med hjälp av<br />
F-kalprotektin kan man följa sjukdomsaktivitet<br />
och terapisvar.<br />
Normala värden av F-kalprotektin ligger<br />
under 50 mg/kg (med en gråzon mellan<br />
50-100 mg/kg) hos vuxna och barn äldre<br />
än 4 år. Yngre barn har högre gränsvärden<br />
och hos nyfödda kan normala nivåer ligga<br />
på 200-300 mg/kg (6).<br />
I en metaanalys omfattande 30 studier<br />
och 5983 patienter (1210 med IBD) fann<br />
man att F-kalprotektin kunde skilja individer<br />
med IBD från friska med en sensitivitet<br />
och specificitet på 89 % respektive<br />
81 % vid cut-off värdet på 50 mg/kg. Ökade<br />
man gränsvärdet till 100 mg/kg kunde<br />
man med hjälp av F-kalprotektin skilja<br />
mellan sjuka och friska med 98 % sensitivitet<br />
och 91 % specificitet (7).<br />
SENSITIVITET<br />
Andelen sjuka som identifieras<br />
med en test<br />
VETENSKAP<br />
SPECIFICITET<br />
Andelen friska som friskförklaras<br />
med en test<br />
Man har i flera studier jämfört kalprotektin<br />
i feces med de vanligaste inflammationsmarkörerna<br />
i blodet. Resultaten<br />
visade att F-kalprotektin är överlägsen<br />
de serologiska markörerna som CRP, SR<br />
(sänka), anti-Saccharomyces cerevisiae antibody<br />
(ASCA) och perinuclear neutrophil<br />
cytoplasmic antibody (ANCA) (7).<br />
Med F-kalprotektin kunde man<br />
diagnosticera IBD hos barn med<br />
Laboratoriet Nr 6 2011 | 7