Kommissionens arbetsprogram 2007 - Sundsvall
Kommissionens arbetsprogram 2007 - Sundsvall
Kommissionens arbetsprogram 2007 - Sundsvall
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
På gång inom EU<br />
NUMMER 1. FEBRUARI <strong>2007</strong>
Innehåll<br />
Innehåll 2<br />
Förord 3<br />
<strong>Kommissionens</strong> <strong>arbetsprogram</strong> <strong>2007</strong> 4<br />
EU:s långtidsbudget och budgeten <strong>2007</strong> 5<br />
Hållbar tillväxt: Konkurrenskraft 6<br />
Strategin för tillväxt och sysselsättning 6<br />
Forskning och utbildning 6<br />
Forskning och utveckling 6<br />
Livslångt lärande 7<br />
IT 8<br />
EU:s IT-strategi – i2010 8<br />
Innovativ upphandling 9<br />
E-handel 9<br />
Sysselsättning och arbetsmarknad 9<br />
Arbetstidsdirektivet 9<br />
Grönbok om arbetsrätt 10<br />
Lika möjligheter för alla 10<br />
Den europeiska sociala dialogen 10<br />
Den demografiska utvecklingen 12<br />
Ett längre arbetsaktivt liv 12<br />
Barnvänliga städer 12<br />
Jämställdhet 13<br />
Färdplan för jämställdhet 13<br />
EU:s jämställdhetsinstitut 13<br />
CEMR:s jämställdhetsdeklaration 14<br />
EU-programmet PROGRESS 14<br />
Transport 14<br />
Kollektivtrafiken 14<br />
Halvtidsöversyn av vitboken om transporter<br />
14<br />
Grönbok om transporter i stadsmiljö 15<br />
Offentliga tjänster 15<br />
Tjänstedirektivet 15<br />
Allmännyttiga tjänster 16<br />
Offentlig upphandling 16<br />
Offentlig-privata partnerskap (OPP) 17<br />
Statsstöd 17<br />
Regionala statsstöd 18<br />
Bostäder 18<br />
Hållbar tillväxt: Sammanhållning 20<br />
Regional utvecklingspolitik 20<br />
Sammanhållningspolitiken för perioden <strong>2007</strong>-<br />
2013 20<br />
Regioner för ekonomisk förändring 21<br />
© Sveriges Kommuner och Landsting <strong>2007</strong><br />
Omslag: Europakartan är Copyright © Assembly of European Regions (AER), www.a-e-r.org<br />
På Gång inom EU ges ut tre gånger per år och kan laddas ner från www.skl.se/eu.<br />
Närmare upplysningar om innehållet:<br />
Oscar Wåglund Söderström, 08-452 78 34, ows@skl.se<br />
Naturresurser 22<br />
Landsbygdsutveckling 22<br />
Miljö- och landsbygdsprogrammet <strong>2007</strong>-<br />
2013 22<br />
Miljö 22<br />
Luftföroreningar 22<br />
Avfallsstrategi 23<br />
Badvattendirektivet 23<br />
Rena vägtransportfordon 24<br />
Ny energi- och klimatpolitik 24<br />
Hantering av översvämningar 25<br />
Medborgarskap/Frihet, säkerhet och rättvisa 26<br />
Kultur 26<br />
Vård och omsorg 26<br />
Tysklands prioriteringar för hälsa 27<br />
”Hälsa i all politik” - resultat av det finska<br />
ordförandeskapet 27<br />
Diskussionspapper om kommande<br />
hälsostrategi 27<br />
Strategi för barnets rättigheter 27<br />
EUREGHA-konferens om hälsa, sjukvård och<br />
gränser 28<br />
EU:s konstitutionella fördrag 28<br />
Plan D och EU:s kommunikationsstrategi 28<br />
EU:s vänortsstöd 29<br />
Migration och integration 29<br />
Fri rörlighet för personer 30<br />
De nya medlemsländerna 30<br />
Samråd kring gränsöverskridande hälso- och<br />
sjukvård 30<br />
EU som global partner 32<br />
EU:s kandidat- och grannskapsländer 32<br />
Turkiet 32<br />
Kroatien 32<br />
Makedonien 32<br />
Samarbete med EU:s nya grannskapsländer 32<br />
Västra Balkan 33<br />
Ryssland och den ”nordliga dimensionen” 33<br />
Medelhavssamarbete 33<br />
Ordlista 34<br />
Länkar 38<br />
Kontakt 39<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 2
Förord<br />
Du håller nu i handen en ny utgåva av På gång inom EU från Sveriges Kommuner och Landsting. Här hittar<br />
du information om det allra senaste som hänt inom EU:s institutioner och som på ett eller annat sätt påverkar<br />
kommuner, landsting och regioner i Sverige. På gång inom EU kompletterar vårt ”EU-ABC för kommuner,<br />
landsting och regioner”, som innehåller basfakta om de olika politikområden inom EU som har betydelse för<br />
den lokala och regionala nivån.<br />
I takt med att spridningen av På gång inom EU blir allt större har vi gjort vissa förändringar. Som du ser<br />
bjuder denna utgåva på både ny layout och en lite annorlunda kapitelindelning. För att ge en helhetsbild<br />
över de aktuella EU-frågorna har vi valt att dela upp dem i de fyra huvudområden som används av EU-<br />
kommissionen: hållbar tillväxt, naturresurser, medborgarskap/frihet, säkerhet och rättvisa samt EU som global<br />
partner.<br />
Texterna är skrivna av experter och handläggare på de olika avdelningarna inom Sveriges Kommuner och<br />
Landsting, i samarbete med Internationella sektionen.<br />
Vi tar tacksamt emot synpunkter på innehåll och utformning Nästa nummer planeras till maj månad, så hör<br />
av dig före dess!<br />
Elmire af Geijerstam<br />
Sektionschef, Internationella sektionen<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 3
<strong>Kommissionens</strong> <strong>arbetsprogram</strong> <strong>2007</strong><br />
”<strong>Kommissionens</strong> lagstiftnings- och<br />
<strong>arbetsprogram</strong>” ges ut varje höst för att ge en bild<br />
av alla de dokument och förslag som ska läggas<br />
fram under kommande år. EU-kommissionen har<br />
ju ensam initiativrätt, vilket innebär att det är den<br />
enda institution som formellt kan lägga fram<br />
förslag för beslut i Europaparlamentet och rådet.<br />
Arbetsprogrammet är ett viktigt dokument när<br />
det gäller att tidigt identifiera frågor som kommer<br />
att dyka upp på EU:s dagordning. Här listas både<br />
strategiska dokument som grön- och vitböcker<br />
eller meddelanden, och konkreta förslag till<br />
lagstiftning som väntas under året. Även de<br />
aktuella ordförandeskapens program ger<br />
vägledning kring vilka frågor som kommer att<br />
prioriteras den närmaste tiden.<br />
<strong>2007</strong> års <strong>arbetsprogram</strong> präglas av Barrosokommissionens<br />
fyra teman: välstånd, solidaritet,<br />
säkerhet och ”en stark och enad röst i världen”.<br />
Särskilt stor uppmärksamhet ägnas i år åt samråd<br />
eller lagförslag på områdena energi,<br />
klimatförändring, arbetskraftsinvandring och<br />
sociala tjänster. Dessutom fortsätter<br />
kommissionen arbetet med att förenkla EU:s<br />
lagstiftning genom bland annat kodifiering och<br />
granskning av nya regler.<br />
Precis som tidigare år finns en mängd initiativ på<br />
olika områden som kan få stor betydelse för<br />
kommuner, landsting och regioner i Sverige.<br />
Varje avdelning inom Sveriges Kommuner och<br />
Landsting har därför pekat ut förslag som<br />
kommer att blir föremål för deras<br />
intressebevakning.<br />
Utöver dessa lever flera viktiga frågor från tidigare<br />
<strong>arbetsprogram</strong> vidare under året. Här är<br />
arbetstidsdirektivet, tjänstedirektivet och det<br />
konstitutionella fördraget några exempel.<br />
Kommande EU-förslag av intresse för<br />
Sveriges Kommuner och Landsting<br />
• Meddelande om strategisk översyn av EU:s<br />
energipolitik<br />
• Direktiv om fullbordandet av den inre marknaden för el<br />
och gas<br />
• Grönbok om klimatförändringen efter 2012<br />
• Vitbok om anpassning till klimatförändringarna<br />
• Ramdirektiv om arbetskraftsinvandring<br />
• Direktiv om inresa och vistelse för högutbildade<br />
arbetstagare<br />
• Grönbok om andra fasen i europeiska asylsystemet<br />
• Meddelande om översyn av den inre marknaden<br />
• Meddelande om vägar mot mer flexicurity<br />
• Meddelande om uppföljning av grönboken om<br />
arbetsrätt<br />
• Meddelande om strategi för sociala tjänster i<br />
allmänhetens intresse<br />
• Lagstiftning om säkra och effektiva vårdtjänster<br />
• Vitbok om hälsostrategi<br />
• Vitbok om kost<br />
• Meddelande om organdonation och transplantation<br />
• Grönbok om transport i städer<br />
• Meddelande om uppföljning av EU:s<br />
kommunikationspolitik<br />
• Vitbok med operativa förslag om kommunikation kring<br />
EU<br />
• Vitbok om skadestånd vid överträdelser av EU:s<br />
konkurrensregler<br />
• Meddelande om miljövänlig offentlig upphandling<br />
• Direktiv om samordning av upphandlingsförfaranden<br />
för koncessioner<br />
• Kartläggning av den sociala verkligheten i EU<br />
• Meddelande om halvtidsöversyn av den sociala<br />
dagordningen<br />
• Rapport om ekonomisk och social sammanhållning<br />
• Meddelande om sammanhållningspolitikens bidrag till<br />
Lissabonprocessen<br />
• Meddelande om genomförande av EU:s miljölagstiftning<br />
• Beslut om utbytesprogrammet Erasmus Mundus II<br />
• Meddelande om strategi för e-integration<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 4
EU:s långtidsbudget och budgeten <strong>2007</strong><br />
I april 2006 enades Europaparlamentet,<br />
ministerrådet och kommissionen om en<br />
långtidsbudget med en finansieringsram för<br />
perioden <strong>2007</strong>-2013. Överenskommelsen avser<br />
ett EU med 27 medlemsländer och omfattar cirka<br />
864,3 miljarder euro i så kallade anslag för<br />
åtaganden under perioden. Det motsvarar cirka<br />
8 000 miljarder svenska kronor. I<br />
överenskommelsen ingår även en<br />
översynsparagraf, som innebär att hela EU:s<br />
budget ska ses över under året 2008/09.<br />
Jämfört med den tidigare långtidsbudgeten kan<br />
man notera att insatserna för ”Ökad<br />
konkurrenskraft genom tillväxt och<br />
sysselsättning” (Lissabonprocessen) har ökat med<br />
69 procent. Här ingår en ökning av resurserna för<br />
sjunde ramprogrammet för FoU med 75 procent<br />
och på transport och energi (TEN) med 139<br />
procent. Även satsningen på ”Sammanhållning<br />
för tillväxt och sysselsättning” ökar med 21<br />
procent. Det är positivt att det satsas mer på de<br />
här områdena eftersom det kan ge Sverige ett<br />
ökat återflöde av pengar.<br />
<strong>2007</strong> års budget i hamn<br />
I december 2006 kom kommissionen, rådet och<br />
parlamentet överens om budgeten för år <strong>2007</strong>.<br />
Budgeten omfattar totalt 127 miljarder euro, där<br />
den största ökningen jämfört med 2006 ligger på<br />
strukturfonderna.<br />
Sveriges medlemsavgift <strong>2007</strong> kommer att vara i<br />
storleksordningen 28 miljarder kronor. Eftersom<br />
Sverige också kvalificerar sig för bidrag och medel<br />
från EU:s olika fonder och projekt kommer<br />
Sveriges nettoavgift att bli cirka 14 miljarder<br />
kronor. Hur mycket det blir i slutändan är svårt<br />
att uppskatta eftersom det beror på hur mycket<br />
projektmedel som Sverige lyckas få beviljat. Men<br />
hittills sett har det handlat om ungefär halva<br />
avgiftens storlek.<br />
Av de pengar som Sverige får tillbaka går det<br />
mesta till jordbruket, ungefär 80 procent.<br />
Resterande pengar kommer bland annat i form av<br />
olika regionala stöd. Det rör sig om cirka 2<br />
miljarder kronor som kommuner, landsting och<br />
regioner har möjlighet att söka stöd och<br />
projektmedel för. Även såväl privata företag som<br />
statliga myndigheter har möjligheter att ta del av<br />
dessa projektmedel.<br />
EU:S BUDGET <strong>2007</strong><br />
Politikområde mdr EUR<br />
Hållbar tillväxt, inkl<br />
54,9<br />
Sammanhållning/strukturfonder 45,5<br />
Konkurrenskraft inkl forskning,<br />
utbildning, socialpolitik<br />
9,4<br />
Naturresurser, inkl<br />
56,3<br />
Jordbruksstöd<br />
45,7<br />
Landsbygdsutveckling<br />
12,4<br />
Frihet, säkerhet och rättvisa<br />
(rättsliga frågor, säkerhet, migration)<br />
0,6<br />
Medborgarskap<br />
(kultur, media, hälsa, kultur)<br />
0,6<br />
EU som global partner<br />
(grannskapspolitik, bistånd, GUSP)<br />
6,8<br />
Administration 6,9<br />
Kompensationer till nya EU-länder 0,4<br />
Totalt 126,5<br />
Kommissionen/Budget<br />
EP - Utskottet för budget<br />
Dokument: EU:s budget för <strong>2007</strong><br />
Kontaktperson: Ulf Lennartsson tfn: 08-452 7748,<br />
Marcus Holmberg tfn: +32 2 549 08 67<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 5
Hållbar tillväxt: Konkurrenskraft<br />
Strategin för tillväxt och<br />
sysselsättning<br />
EU:s strategi för tillväxt och sysselsättning,<br />
kallades tidigare för Lissabonstrategin. Den<br />
bygger på en balans mellan tre pelare – den<br />
ekonomiska, den miljömässiga och den sociala.<br />
Målet är att skapa världens mest<br />
konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi<br />
även om den tidigare ambitiösa tidshorisonten år<br />
2010 numera är nedtonad.<br />
I de nya strukturfonderna fr.o.m. <strong>2007</strong> har<br />
kommissionen valt ut vissa typer av<br />
tillväxtfrämjande projekt, för att mäta hur<br />
mycket av strukturstödet som går till att uppfylla<br />
”Lissabonmålen”.<br />
Regionkommittén har upprättat ett nätverk<br />
direkt med 50 kommuner och regioner runt om i<br />
Europa som kallas Lisbon Monitoring Platform.<br />
Regionkommittén planerar att utvidga nätverket<br />
till fler städer och regioner under året. Via<br />
Internet samlar projektet in statistik om regional<br />
utveckling som ska ligga till grund för en dialog<br />
med kommissionen våren <strong>2007</strong>.<br />
Varje land fick vid sysselsättningstoppmötet i<br />
mars 2005 i uppgift att ta fram en nationell<br />
strategi (National Reform Plan, NRP) baserad på<br />
riktlinjer från kommissionen. Dessa ska följas upp<br />
kontinuerligt och medlemsländerna ska<br />
rapportera in utvecklingen till kommissionen.<br />
Vid uppföljningen av ”Sveriges<br />
handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning<br />
2006 - 2008”, som lämnades till Sveriges Riksdag<br />
och kommissionen i slutet av november 2006,<br />
finns en redovisning av den lokala och regionala<br />
nivån i bilagan "Lissabonstrategin tar plats i<br />
Sörmland". Den innehåller en redovisning av<br />
arbetet i Regionförbundet Sörmland och nio<br />
kommuner, bl.a. med lokala exempel från<br />
Oxelösund och Flens kommuner, som har valt ut<br />
sju indikatorer för det fortsatta arbetet.<br />
Arbetsmarknadens parter har också lämnat bidrag<br />
till Sveriges handlingsprogram.<br />
Kommissionen/Tillväxt och sysselsättning<br />
Dokument: Sveriges handlingsprogram för tillväxt och<br />
sysselsättning 2006-2008: Regeringens Skr<br />
2006/07:23<br />
Kontaktperson: Leif Lindberg tfn: 08-452 74 73<br />
Forskning och utbildning<br />
Forskning och utveckling<br />
Forskning och utveckling spelar en central roll i<br />
EU:s strategi för tillväxt och sysselsättning<br />
(Lissabonstrategin) som ska utveckla EU till<br />
världens mest konkurrenskraftiga<br />
kunskapsbaserade ekonomi.<br />
EU satsar på forskning och utveckling genom<br />
fleråriga ramprogram och i december 2006<br />
godkände Europaparlamentet och ministerrådet<br />
det sjunde ramprogrammet, som gäller <strong>2007</strong>-2013.<br />
Forskningsanslagen har ökat med 75 procent i<br />
förhållande till det sjätte programmet och hamnar<br />
på drygt 50 miljarder euro för hela sjuårsperioden.<br />
Det nya ramprogrammet delas upp i fyra<br />
delprogram:<br />
Samarbete utgör huvuddelen av ramprogrammet<br />
och innehåller bl.a. tematiska prioriteringar kring<br />
hälsa, miljö, transport, energi,<br />
informationsteknologi samt samhällsvetenskap<br />
och humaniora. Samarbete är den ekonomiskt<br />
sett tyngsta prioriteringen med ca 32,4 miljarder<br />
euro vilket motsvarar nästan två tredjedelar av<br />
budgeten.<br />
Idéer består av stöd till grundforskning genom ett<br />
europeiskt forskningsråd. Budgeten är ca 7,5<br />
miljarder euro.<br />
Mänskliga resurser främjar rörlighet för forskare<br />
och är en vidareutveckling av nuvarande<br />
mobilitetsprogram, Marie Curie. Budgeten är ca<br />
4,8 miljarder euro.<br />
Kapacitet ger stöd till infrastruktur, forskning för<br />
små och medelstora företag, kunskapsregioner,<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 6
forskningspotential, att föra ut vetenskapen i<br />
samhället och internationellt samarbete. Delarna<br />
kunskapsregioner och forskningspotential<br />
fokuserar på regionernas roll i det europeiska<br />
forskningsområdet. Budgeten är ca 4,1 miljarder<br />
euro.<br />
Sveriges Kommuner och Landsting och<br />
medlemmarna har arbetat för att integrera så<br />
kallade samhällsmotiverade<br />
forskningsplattformar (SMRP) i sjunde<br />
ramprogrammet. Förbunden kan glädjande<br />
konstatera att sociala plattformar finns med i ett<br />
av <strong>arbetsprogram</strong>men som ligger till grund för<br />
utlysningar av projekt inom sjunde<br />
ramprogrammet. De finns med i<br />
<strong>arbetsprogram</strong>met för tema 8, samhällsvetenskap<br />
och humaniora.<br />
De första utlysningarna för alla program är öppna<br />
sedan den 22 december 2006 och flera av dem<br />
stänger i mitten/slutet av april.<br />
I oktober 2006 publicerade kommissionen en<br />
färdplan för forskning som ska underlätta<br />
samarbete på europeisk nivå för storskaliga<br />
forskningsprojekt. De rör sig sammanlagt om 35<br />
projekt som kräver investeringar på över 13<br />
miljarder euro. Medlemsstaterna kommer att<br />
behöva bidra med finansieringen - sjunde<br />
ramprogrammet kommer användas men den<br />
budgeten räcker inte. Färdplanen ska uppdateras<br />
under <strong>2007</strong>.<br />
Under december 2006 presenterade dessutom<br />
kommissionen ett förslag som ska göra det möjligt<br />
att ge statsstöd till innovations- och<br />
forskningsprojekt. Medlemsländerna uppfyller<br />
nämligen inte målet som sattes på toppmötet i<br />
Barcelona mars 2002, att utgifterna på forskning<br />
och innovation ska öka till 3 procent av BNP före<br />
2010.<br />
Kommissionen/Forskning<br />
EP - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi<br />
Dokument: Regionkommitténs yttrande,<br />
Arbetsprogrammet tema 8<br />
Ansvarig organisation i Sverige: VINNOVA,<br />
Nästa steg: Utlysning , öppen tom april. Lansering av 7:e<br />
ramprogrammet i februari <strong>2007</strong>,<br />
Kontaktperson: Jonny Paulsson tfn: 08-452 78 37<br />
Livslångt lärande<br />
Utbytes- och utvecklingsprogram<br />
Som ett led i att förverkliga strategin för tillväxt<br />
och sysselsättning och göra unionen till en<br />
kunskapsbaserad ekonomi satsar EU på ett nytt<br />
utbytes- och utvecklingsprogram för livslångt<br />
lärande. Under nuvarande budgetperiod (<strong>2007</strong>-<br />
2013) lägger unionen 7 miljarder euro på<br />
programmet, som går till fyra delprogram:<br />
Comenius (grundskola och gymnasienivå),<br />
Leonardo da Vinci (yrkesutbildning), Erasmus<br />
(universitet och högskola) och Grundtvig<br />
(vuxenutbildning). Programmet kompletteras<br />
även med eLearning och Monnet-programmet<br />
om europeisk integration.<br />
I Erasmusprogrammet deltar 2 000 institutioner i<br />
31 länder och programmet täcker 90 procent av<br />
Europas högskolor och universitet. Målet är att<br />
fram till 2012 ge tre miljoner studenter chansen<br />
att studera utomlands. Även lärare uppmuntras<br />
att jobba utomlands inom Erasmus.<br />
Medlemsländerna har också kommit överens om<br />
att inrätta ett system för att lättare kunna jämföra<br />
examina mellan länderna och att organisera<br />
utbildningen på ett likvärdigt sätt.<br />
Kommissionen/Utbildning<br />
EP – Utskottet för kultur och utbildning<br />
Dokument: Programmet för livslångt lärande<br />
Kontaktperson: Mats Söderberg tfn: 08-452 79 42<br />
Effektivare och rättvisare<br />
utbildningssystem<br />
Kommissionen framhåller i en rapport att EU<br />
behöver effektiva och rättvisa utbildningssystem<br />
som håller den kvalitet som krävs för att skapa<br />
ökad tillväxt, fler jobb och bättre social<br />
sammanhållning. Moderniseringen av<br />
medlemsstaternas utbildningssystem är idag<br />
främst inriktad på ökad effektivitet och<br />
kostnadseffektivitet. För att uppnå goda resultat<br />
måste man självklart se till att<br />
utbildningssystemen är effektiva, men<br />
kommissionen hävdar att detta inte behöver ske<br />
på bekostnad av social rättvisa.<br />
I kommissionens analys dras slutsatsen att<br />
utbildningssystemen bör inriktas på att skapa<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 7
ökad kompetens inte bara på individnivå (särskilt<br />
bland de minst gynnade) utan även för samhället<br />
som helhet. Syftet bör vara att öka effektiviteten<br />
genom att höja befolkningens genomsnittliga<br />
kompetensnivå och att skapa ökad jämlikhet<br />
genom att förbättra möjligheterna för de mest<br />
utsatta och minska klyftorna i fråga om<br />
utbildningsnivå. Men dessa mål utesluter inte<br />
varandra. Att skapa hög kvalitet innebär inte att<br />
man måste avstå från att skapa samma möjligheter<br />
för alla och ökad jämlikhet när det gäller tillgång<br />
till utbildning, behandling och resultat. I<br />
meddelandet betonas följande fyra punkter:<br />
• Medlemsstaterna bör investera mer i<br />
förskoleverksamheten.<br />
• Medlemsstaterna bör inte styra in<br />
eleverna på olika ”utbildningsspår” alltför<br />
tidigt.<br />
• Helt statsfinansierade avgiftsfria system<br />
för högre utbildning skapar inte alltid<br />
rättvisa när det gäller tillgång och<br />
deltagande.<br />
• Medlemsstaterna behöver utveckla en<br />
”utvärderingskultur”.<br />
Kommissionen/Utbildning<br />
EP – Utskottet för kultur och utbildning<br />
Dokument: Effektiva och rättvisa utbildningssystem i<br />
Europa – KOM(2006) 481<br />
Nästa steg: Regionkommitténs yttrande: 14 februari<br />
<strong>2007</strong>, EP eget initiativ ingen tidsram satt<br />
Kontaktperson: Mats Söderberg tfn: 08-452 7942<br />
Europeisk referensram för kvalifikationer<br />
Kommissionen har antagit ett förslag till<br />
rekommendation om en europeisk ram för<br />
kvalifikationer avsedd för livslångt lärande.<br />
Ramen kommer att bli en gemensam standard<br />
och förväntas hjälpa medlemsstaterna,<br />
arbetsgivare och enskilda att jämföra<br />
kvalifikationer från EU - ländernas varierande<br />
utbildningssystem.<br />
Kärnan i Europeiska ramen för kvalifikationer är<br />
åtta referensnivåer som skall ange vad en inlärare<br />
vet, förstår och klarar – inlärarens<br />
”läranderesultat” – helt oberoende av inom vilket<br />
system färdigheterna inhämtats. Därmed<br />
förskjuts fokus från den traditionella betoningen<br />
på lärandets insatser (inlärningstid,<br />
inlärningsmetod, läromedel) till lärandets resultat,<br />
vilket ger följande fördelar:<br />
• Bättre överensstämmelse mellan<br />
arbetsmarknadens behov (kunskap,<br />
färdigheter och kompetens) och utbudet<br />
av utbildning.<br />
• Enklare bedömning av icke-formellt och<br />
informellt lärande.<br />
• Lättare överföring och användning av<br />
kvalifikationer i olika länder och<br />
utbildningssystem.<br />
Kvalifikationsramen förväntas bli ett verktyg som<br />
främjar livslångt lärande och omfattar därför både<br />
allmän och yrkesinriktad utbildning,<br />
vuxenutbildning samt högre utbildning. De åtta<br />
nivåerna spänner över hela skalan av<br />
kvalifikationer, från dem som inhämtas i<br />
grundskolan till den högsta nivån på akademisk<br />
och yrkesinriktad utbildning.<br />
Förslaget till rekommendation är inriktat på att<br />
medlemsstaterna kopplar sina nationella<br />
kvalifikationssystem till Europeiska<br />
kvalifikationsramen senast 2009. Det är<br />
meningen att enskilda och arbetsgivare ska kunna<br />
använda kvalifikationsramen som en referensram<br />
för att jämföra kvalifikationsnivåer i olika länder<br />
och olika utbildningssystem, t.ex. yrkesutbildning<br />
och högre utbildning. Kvalifikationsramen<br />
kommer att fungera som en slags<br />
”omräkningsmekanism” som gör kopplingarna<br />
mellan kvalifikationer och olika system tydligare.<br />
Kommissionen/Utbildning<br />
EP – Utskottet för kultur och utbildning<br />
Dokument: Europeisk referensram för kvalifikationer för<br />
livslångt lärande KOM(2006) 479<br />
Nästa steg: Regionkommitténs yttrande: 14 februari<br />
<strong>2007</strong>, EP utbyte av erfarenheter i mars <strong>2007</strong>,<br />
omröstning i utskottet maj <strong>2007</strong><br />
Kontaktperson: Mats Söderberg tfn: 08-452 79 42<br />
IT<br />
EU:s IT-strategi – i2010<br />
EU:s förslag till ny IT-strategi kallas i2010 där ”i”<br />
står för gemensamt informationsområde,<br />
innovation och investeringar och samhällelig<br />
inkludering. Allt från infrastrukturfrågor till<br />
forskning och hälsa behandlas. Målsättningen är<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 8
land annat att främja investeringar och<br />
innovation, men också hur IT kan användas i<br />
demokratiarbetet. I sjunde ramprogrammet för<br />
forskning och utveckling satsas mycket på ITområdet.<br />
Kommissionen betonar IT:s sociala<br />
dimension för bättre samhällelig inkludering av<br />
medborgarna i allmänhet och<br />
minoritetsgrupperna i synnerhet. Prioriteringar<br />
och projekt återfinns i <strong>arbetsprogram</strong>met för<br />
Konkurrens och Innovation.<br />
Sveriges Kommuner och Landsting bevakar<br />
uppföljningen av den nya lagstiftningen kring<br />
elektronisk kommunikation och hur<br />
samhällsviktiga funktioner ska tillgodoses på en<br />
kommersiell marknad. Förbunden antog också<br />
den 15 december 2006 positionspappret ”ITpolitik<br />
för hållbar tillväxt”. Det beskriver SKL:s<br />
ståndpunkter kring vissa viktiga grundfrågor,<br />
bland annat framtidssäker IT-infrastruktur,<br />
elektroniskt ID, effektiv och modern förvaltning,<br />
samverkan och offentlig upphandling osv.<br />
Kommissionen tog i mars 2006 initiativet ”Att<br />
överbygga bredbandsklyftan” som syftar till att<br />
förbättra bredbandsutbyggnaden på landsbygden.<br />
Det är ett tvärsektoriellt initiativ som berör<br />
informationssamhället, konkurrens,<br />
regionalpolitik och landsbygdsutveckling. Bland<br />
förslagen återfinns riktlinjer för hur EU:s regler<br />
för statsstöd fungerar i relation till bredband,<br />
stärkande av nationella strategier och utbyte av<br />
goda exempel.<br />
Kommissionen/Informationssamhället<br />
EP - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi<br />
Dokument: i2010 – Det europeiska<br />
informationssamhället för tillväxt och sysselsättning -<br />
KOM(2005) 229<br />
Att överbygga bredbandsklyftan – KOM(2006) 129,<br />
Arbetsprogrammet för CIP -<br />
Mer infomation om i2010.<br />
Nästa steg: Regionkommitténs yttrande om<br />
Bredbandsklyftan 14 februari, avvaktar rapportör i<br />
parlamentet, Första utlysning av projekt inom CIP mars<br />
<strong>2007</strong>.<br />
Kontaktperson: Björn Björk tfn: 08-452 74 25, Bengt<br />
Svenson tfn: 08-452 74 30<br />
Innovativ upphandling<br />
Kommissionen har tagit initiativ till så kallad<br />
innovativ upphandling (pre-commercial<br />
procurement) inom forskning och utveckling.<br />
Tanken är att underlätta för lokala och regionala<br />
myndigheter att satsa på innovation inom<br />
områden där det inte finns några alternativ på<br />
marknaden idag, det kan handla om till exempel<br />
eHälsa, IT för transport och eDemokrati. En<br />
arbetsgrupp som består av IT-experter från<br />
medlemsländerna har utarbetat ett förslag som<br />
ska ta hänsyn till producenternas kostnader och<br />
risktagande.<br />
Kommissionen/Informationssamhället<br />
EP - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi<br />
Dokument: <strong>Kommissionens</strong> förslag om icke-kommersiell<br />
upphandling<br />
Kontaktperson: Kerstin Wiss Holmdahl tfn: 08-452 79<br />
87<br />
E-handel<br />
Inom kommissionens avdelning för eFörvaltning,<br />
IDABC, arbetar man bland annat med eupphandling<br />
eller e-procurement. En viktig del är<br />
att de nya upphandlingsdirektiven ska kunna<br />
tolkas och implementeras i elektroniska<br />
upphandlingssystem på ett likartat och korrekt<br />
sätt. En aktuell fråga just nu är elektroniska<br />
kataloger och hur de ska kunna användas vid<br />
upphandling men även senare i processen.<br />
Kommissionen/Informationssamhället<br />
Mer information om e-upphandling.<br />
Kontaktperson: Kerstin Wiss Holmdahl tfn: 08-452 79<br />
87<br />
Sysselsättning och<br />
arbetsmarknad<br />
Arbetsmarknadspolitiken är i grunden ett ansvar<br />
för de enskilda medlemsländerna. Dessa har dock<br />
enats om vissa gemensamma mål för<br />
sysselsättningen, även om vägarna dit kan se olika<br />
ut i de enskilda länderna. I EU:s fortfarande<br />
aktuella sysselsättningsstrategi från 2004 finns tre<br />
gemensamma huvudmål: att nå full sysselsättning,<br />
öka arbetets kvalitet och produktivitet samt<br />
stärka den sociala integrationen.<br />
Arbetstidsdirektivet<br />
Arbetstidslagen ändrades redan den 1 juli 2005 till<br />
följd av ett EU-direktiv - men med anledning av<br />
kommunernas och landstingens kollektivavtal<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 9
tillämpas lagen först från och med den 1 januari<br />
<strong>2007</strong>.<br />
Så blev det eftersom det finska ordförandeskapet<br />
i höstas inte lyckades få med alla medlemsländer<br />
på sitt kompromissförslag om ett nytt reviderat<br />
arbetstidsdirektiv. Varken det nya tyska<br />
ordförandeskapet eller det kommande<br />
portugisiska har heller uttalat några direkta<br />
förhoppningar om att kunna lösa frågan efter att<br />
sex tidigare ordförandeländer har misslyckats.<br />
Följaktligen tycks eventuella framtida<br />
revideringar dröja.<br />
Förändringarna i lagen innebär alltså en<br />
anpassning till EU:s sedan några år gällande<br />
arbetstidsdirektiv och berör framför allt de som<br />
arbetar i verksamheter som pågår dygnet runt.<br />
Genom domar från EG-domstolen har det<br />
klarlagts hur vissa bestämmelser i EG-direktivet<br />
ska tolkas, dock kvarstår en rad tolkningsfrågor.<br />
De nya reglerna innebär bland annat:<br />
• Maximal arbetstid (inklusive jour och<br />
övertid) får vara högst 48 timmar per<br />
vecka i genomsnitt under fyra månader.<br />
• Minst 11 timmar ska vara<br />
sammanhängande dygnsvila. Bruten<br />
dygnsvila ska kompenseras i omedelbar<br />
anslutning till arbetsinsatsen.<br />
Kommissionen/Sysselsättning och socialpolitik<br />
EP - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor<br />
Dokument: KOM(2005) 246, Direktiv 2003/88/EG,<br />
SKL-Cirkulär 2005:62<br />
Kontaktperson: Ann-Charlotte Ohlsson tfn: 08-452 78<br />
93, Jan Svensson tfn: 08-452 74 78<br />
Grönbok om arbetsrätt<br />
Kommissionen presenterade i slutet av 2006<br />
grönboken "En modern arbetsrätt för att möta<br />
2000-talets utmaningar". Den stora politiska<br />
utmaningen är enligt kommissionen en flexibel<br />
arbetsmarknad för alla. Under rubriken<br />
"Modernisera arbetsrätten" ställs 14<br />
diskussionsfrågor om övergångar på<br />
arbetsmarknaden, rättslig osäkerhet,<br />
trepartsförhållandet, arbetstidens förläggning,<br />
rörlighet för arbetstagare och frågor som rör<br />
kontroll av efterlevnaden samt odeklarerat arbete.<br />
Konsultationsprocessen – i vilken också SKL<br />
deltar - avslutas den 31 mars <strong>2007</strong>. Kommissionen<br />
har aviserat ett uppföljningsmeddelande till<br />
grönboken under <strong>2007</strong>. Såväl grönboken som<br />
meddelandet bör förstås mot bakgrund av de<br />
initiativ för flexibilitet och trygghet i vidare<br />
mening som kommissionen utarbetar i samarbete<br />
med medlemsstaterna. Kommissionen kommer i<br />
juni <strong>2007</strong> att lägga fram ännu ett meddelande,<br />
som syftar till att utveckla argumenten för en<br />
strategi för att kombinera flexibilitet och trygghet<br />
på arbetsmarknaden. Målet är att före slutet av<br />
<strong>2007</strong> få fram gemensamma principer som kan vara<br />
vägledande för medlemsstaterna i reformarbetet<br />
kring arbetsrätten (s.k. flexicurity).<br />
Kommissionen/Sysselsättning och socialpolitik<br />
EP - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor<br />
Dokument: En modern arbetsrätt för att möta 2000talets<br />
utmaningar- KOM(2006) 708<br />
Kontaktperson: Jeanette Grenfors tfn: 08-452 74 52<br />
Lika möjligheter för alla<br />
År <strong>2007</strong> är det europeiska året för ”Lika<br />
möjligheter för alla”. Det innebär en bredare<br />
ansats till att uppmärksamma alla som har<br />
svårigheter att få tillträde till arbetsmarknaden. I<br />
Sverige är Delegationen för Mänskliga rättigheter<br />
ansvarig för EU:s år för "Lika möjligheter för alla".<br />
Delegationen har en egen webbplats med länkar<br />
till EU:s satsning.<br />
Det tyska ordförandeskapet vill också vid ett<br />
informellt ministermöte våren <strong>2007</strong> diskutera<br />
åtgärder för att främja integration och<br />
yrkesutbildning för kvinnor i invandrarfamiljer.<br />
Kommissionen/Lika möjligheter för alla<br />
Mer information från MR-delegationen.<br />
Kontaktperson: Leif Lindberg tfn: 08-452 74 73 och<br />
Anna Ulveson tfn: 08-452 74 67<br />
Den europeiska sociala dialogen<br />
Den sociala dialogen är en etablerad process<br />
mellan EU-kommissionen och arbetsmarknadens<br />
parter på Europanivå for att stimulera parternas<br />
medverkan i utvecklingen av arbetsmarknadsoch<br />
socialpolitiska frågor.<br />
Enligt gällande fördrag ska kommissionen främja<br />
samråd mellan arbetsmarknadens parter på<br />
gemenskapsnivå och samråda med dessa innan<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 10
kommissionen lägger ett socialpolitiskt förslag.<br />
Parterna har därefter möjlighet att sluta ramavtal<br />
om frågorna – ibland som alternativ till bindande<br />
EU-direktiv.<br />
Dialogen är sedan dess tillkomst 1985 ett forum<br />
för diskussioner och förhandlingar mellan<br />
arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna på<br />
Europaplanet. Från början innebar den främst en<br />
möjlighet för de s.k. sektorsövergripande<br />
organisationerna Business Europe (tidigare<br />
UNICE), som företräder näringslivets<br />
organisationer, CEEP, som företräder offentliga<br />
företag och organisationer samt ETUC, som<br />
företräder arbetstagarna och deras nationella<br />
organisationer, att utbyta erfarenheter och<br />
framföra sina ståndpunkter avseende<br />
arbetsrättsliga lagförslag på Europanivå.<br />
Sveriges Kommuner och Landsting är medlem av<br />
CEEP (European Centre of Enterprises with<br />
Public Participation and of Enterprises of General<br />
Economic Interest) som är en av tre erkända<br />
parter i den sektorsövergripande sociala dialogen.<br />
CEEP representerar arbetsgivare med offentlig<br />
anknytning.<br />
Hittills har fem ramavtal slutits inom<br />
ämnesområdena föräldraledighet,<br />
visstidsanställningar, deltidsanställningar,<br />
distansarbete och arbetsrelaterad stress. De tre<br />
förstnämnda avtalen har genomförts genom EGdirektiv<br />
och nationell lagstiftning och/eller<br />
kollektivavtal. De två sistnämnda avtalen ska<br />
genomföras av parternas medlemmar i enlighet<br />
med den praxis som arbetsmarknadens parter i<br />
medlemsstaterna tillämpar.<br />
Trettio sektorsdialoger<br />
Kommissionen har under de senaste åren också<br />
riktat sitt intresse mot att understödja<br />
utvecklingen av sektoriella sociala dialoger för att<br />
ge arbetsmarknadsfrågorna en starkare förankring<br />
i lokala förhållanden och branscher.<br />
Kommissionen beslutade därför 1998 att<br />
formalisera och med ekonomiskt stöd underlätta<br />
för de sektoriella parterna att kunna inrätta<br />
sektorsvisa dialogkommittéer.<br />
De sektoriella dialogerna bygger på frivilliga<br />
åtaganden från parternas sida i syfte att förbättra<br />
och utveckla samarbetet inom en sektor. I<br />
dagsläget finns 30 sektoriella dialogkommittéer<br />
som har formulerat sina ståndpunkter i<br />
överenskommelser som gemensamma yttranden,<br />
deklarationer, riktlinjer och resolutioner. Av<br />
särskild relevans för kommuner och landsting är<br />
följande två:<br />
Sektorsdialog för ”local and regional<br />
government”<br />
Kommun- och landstingsförbunden har sedan<br />
1994 i olika sammanhang betonat behovet av en<br />
förbättrad och utökad social dialog som är bättre<br />
anpassad till den svenska arbetsmarknaden och<br />
offentlig sektor. Som stora arbetsgivare har de<br />
europeiska kommunerna och regionerna en viktig<br />
roll att spela för att lokalt kunna genomföra<br />
kommissionens intentioner, planer och beslut.<br />
Det har därför varit nödvändigt för landets<br />
kommuner och landsting som arbetsgivare att -<br />
förutom genom SKL:s medlemskap i CEEP -<br />
direkt i en egen social dialog kunna påverka<br />
arbetsmarknadsfrågorna på Europanivå genom<br />
sitt medlemskap i CEMR (Council of European<br />
Municipalities and Regions), den europeiska<br />
paraplyorganisationen för kommun- och<br />
regionförbund.<br />
CEMR är numera officiellt erkänd av EUkommissionen<br />
som en social partner i denna<br />
lokalt och regionalt inriktade europeiska<br />
arbetsmarknadsdialog.<br />
Närmare 12 miljoner anställda i Europas<br />
kommuner och regioner omfattas av<br />
kollektivavtal. Flertalet av dessa är medlemmar i<br />
nationella fackliga organisationer som i sin tur är<br />
anslutna till den europeiska fackliga<br />
organisationen för offentliganställda EPSU<br />
(European Federation of Public Services Unions).<br />
Tillsammans med EPSU bildar CEMR sedan<br />
2004 en social sektorsdialogkommitté för<br />
kommuner, landsting och regioner (Sectoral<br />
Social Dialogue Committee in Local and Regional<br />
Government). SKL företräder som central<br />
arbetsgivarorganisation sina medlemmar i denna<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 11
sociala dialog och de fackliga organisationerna<br />
Kommunal, SKTF och SACO deltar i kommittén<br />
som medlemmar av EPSU.<br />
Sektorsdialog för sjukhus<br />
Nyligen har också en europeisk sjukhusdialog<br />
inletts. Denna dialog förs mellan de europeiska<br />
sjukvårdsarbetsgivarna i HOSPEEM (European<br />
Hospital and Healthcare Employers’ Association)<br />
och arbetstagarorganisationen EPSU (European<br />
Federation of Public Service Unions). SKL är<br />
sedan 2006 medlem i HOSPEEM och sålunda<br />
även involverad i denna sjukhusdialog.<br />
Kommissionen/Sociala dialogen<br />
Mer information: Svenska CEEP-delegationen,<br />
Kontaktpersoner: Claes-Håkan Jacobsson tfn: 08-452<br />
76 26 och Jeanette Grenfors tfn: 08-452 74 52<br />
Den demografiska<br />
utvecklingen<br />
I oktober 2006 presenterade kommissionen ett<br />
meddelande om Europas demografiska framtid.<br />
Till skillnad från tidigare skrivelser fokuserar<br />
kommissionen inte bara på de problem som finns<br />
med en åldrande befolkning, utan diskuterar<br />
också hur morgondagens samhällen kan uppnå en<br />
bättre balans mellan generationerna. Beräkningar<br />
visar att EU kommer att förändras från att ha fyra<br />
personer idag, till bara två personer i arbetsför<br />
ålder för varje medborgare över sextiofem år<br />
2050. Trots att Europa tar emot drygt en och en<br />
halv miljon invandrare om året räcker inte det för<br />
att uppnå en bättre jämvikt i befolkningen.<br />
Kommissionen försöker i meddelandet ta ett<br />
helhetsgrepp och lyfter frågeställningar kring:<br />
• Ökad nativitet<br />
• Längre arbetsaktivt liv<br />
• Högre produktivitet på jobbet<br />
• Effektiv skötsel av invandringen<br />
• Hållbara statsfinanser<br />
• En familjepolitik som gör det lättare att<br />
kombinera familj och arbete<br />
EU-kommissionen anordnade i samband med<br />
publiceringen av meddelandet ett forum om<br />
Europas demografiska framtid för att diskutera<br />
konkreta sätt att ta itu med den krympande<br />
arbetskraften och den åldrande befolkningen.<br />
Tanken är att forumet ska bli ett återkommande<br />
evenemang.<br />
Sveriges Kommuner och Landsting tycker att det<br />
är positivt att kommissionen formulerar sig i ett<br />
samlat dokument kring de demografiska frågorna<br />
som fokuserar på möjligheter snarare än problem.<br />
Generationsskiftet är inte bara en fråga för<br />
arbetslivet. Även frågor som berör socialpolitik,<br />
jämställdhet och folkhälsa måste finnas med.<br />
Familjepolitikens betydelse i texten underlättas<br />
för medlemmarnas del eftersom Sverige i<br />
förhållande till övriga medlemsländer kommit<br />
långt med sin väl utbyggda föräldraförsäkring och<br />
barnomsorg.<br />
Ett längre arbetsaktivt liv<br />
På såväl europeisk som nationell nivå finns insikt<br />
om nödvändigheten av ett förlängt arbetsliv och<br />
dess koppling till tillväxt och utveckling. På<br />
organisations- och individnivå visar däremot<br />
erfarenheterna att arbetsgivaren ofta väljer<br />
pensionslösningar vid omstruktureringsarbete.<br />
Sveriges Kommuner och Landstings avdelning för<br />
arbetsgivarpolitik arbetar med att väcka opinion<br />
för att påverka arbetsgivarens attityd till äldre<br />
arbetskraft och betydelsen av ett förlängt<br />
arbetsliv. Ett viktigt exempel är det nya<br />
pensionsavtalet KAP-KL för anställda inom<br />
kommun- och landstingssektorn. Ekonomiska<br />
incitament är inte tillräckliga för att förlänga<br />
arbetslivet utan det behövs förändrade<br />
arbetsvillkor. Samtidigt är det viktigt att inte bara<br />
fokusera på den äldre arbetskraften, utan även på<br />
att få in unga på arbetsmarknaden.<br />
Barnvänliga städer<br />
Det finns flera lokala och regionala initiativ för att<br />
främja en barn- och familjevänlig miljö runt om i<br />
Europa. Ett av dem är Child Friendly Cities, som<br />
är ett initiativ från UNICEF för att skapa<br />
barnvänliga städer.<br />
Det finns också ett nätverk mellan städer, bland<br />
annat Göteborg, som heter Cities for Children.<br />
Nätverket, som är ett initiativ från den tyska<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 12
staden Stuttgart, arbetar bland annat för<br />
barnvänlig stadsmiljö, barnomsorg och skola samt<br />
familjevänliga arbetsvillkor. Nätverket är tänkt<br />
att utvidgas till fler medlemmar under <strong>2007</strong>.<br />
Sveriges Kommuner och Landsting deltar i<br />
diskussioner kring ett projekt som syftar till att<br />
utse den barnvänligaste staden i Europa.<br />
Tävlingen, som arrangeras i samarbete med bland<br />
andra kommissionen, är tänkt att belysa vad den<br />
lokala nivån kan bidra med för att möta den<br />
demografiska utvecklingen och bidra till en bättre<br />
miljö för alla.<br />
Kommissionen/Sysselsättning och socialpolitik<br />
EP – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor<br />
Dokument: Meddelande om Europas demografiska<br />
framtid – KOM(2006) 571<br />
Nästa steg: Regionkommitténs ECOS-utskott 30 mars<br />
och plenarsession 6-7 juni<br />
Kontaktperson: Christina Ericsson, 08 - 452 76 33,<br />
Kristofer Thelin: tfn: +32 2 549 08 65<br />
Jämställdhet<br />
Färdplan för jämställdhet<br />
Kommissionen presenterade i mars 2006 en<br />
samlad plan för jämställdhetsarbetet ”En färdplan<br />
för jämställdhet”. I denna prioriteras sex områden<br />
under perioden 2006-2010:<br />
• Skapa samma möjligheter till ekonomiskt<br />
oberoende för kvinnor och män<br />
• Skapa bättre möjligheter att förena<br />
arbetsliv, privatliv och familjeliv<br />
• Verka för en jämn könsfördelning i<br />
beslutsfattandet<br />
• Utrota könsrelaterat våld och<br />
människohandel<br />
• Bryta stereotypa könsrollsmönster i<br />
samhället<br />
• Främja jämställdhet utanför EU<br />
Varje mål följs av särskilda åtgärder för att nå<br />
målen.<br />
Regionkommittén antog i december ett remissvar<br />
om färdplanen. Där betonades att färdplanens<br />
framgång i stor utsträckning beror på EUinstitutionernas<br />
möjligheter att dra nytta av<br />
sakkunskap och resurser hos lokala och regionala<br />
förvaltningar. Det är i dessa instanser som är<br />
närmast medborgarna förutsättningar finns för att<br />
skapa jämställdhet.<br />
Kommissionen/Jämställdhet<br />
EP – Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet<br />
mellan kvinnor och män<br />
Dokument: En färdplan för jämställdhet – KOM(2006)<br />
92<br />
Regionkommittén: Yttrande om färdplanen<br />
Kontaktperson: Anna Ulveson tfn: 08-452 74 64<br />
EU:s jämställdhetsinstitut<br />
Europaparlamentet och rådet antog i december<br />
2006 en förordning för upprättandet av ett<br />
europeiskt jämställdhetsinstitut. Institutet ska<br />
ligga i Vilnius och arbetet ska starta där så fort<br />
som möjligt under <strong>2007</strong>. Budgeten är på 52<br />
miljoner euro fram till 2013. Antal anställda<br />
beräknas bli 15-20 personer. Styrelsen kommer att<br />
bestå av 18 representanter som utses av<br />
ministerrådet på förslag från medlemsländerna.<br />
Dessutom kommer ett expertforum att tillsättas<br />
med bl.a. en representant från en<br />
arbetsgivarorganisation på EU-nivå.<br />
De övergripande målen för institutet skall vara att<br />
bidra till och stärka jämställdhet, att integrera ett<br />
jämställdhetsperspektiv i all gemenskapspolitik<br />
och nationell politik som följer av denna, att<br />
bekämpa könsdiskriminering samt öka<br />
medvetenheten om jämställdhetsfrågorna bland<br />
EU-medborgarna. Det ska ske genom att ge stöd<br />
till EU:s institutioner, särskilt kommissionen, och<br />
medlemsstaternas myndigheter.<br />
Institutets uppgifter ska bland annat vara att:<br />
• samla in, analysera och sprida information<br />
om jämställdhet,<br />
• utveckla metodverktyg för att stödja<br />
jämställdhetsintegrering i all EU-politik<br />
• göra undersökningar om<br />
jämställdhetssituationen i Europa<br />
• anordna kampanjer och möten för att öka<br />
medvetenheten om jämställdhetsfrågor<br />
• föra en dialog och samarbeta med NGO’s,<br />
jämställdhetsorgan, högskolor och<br />
arbetsmarknadens parter<br />
Kommissionen/Jämställdhet<br />
Dokument: Förordning 1922/2006 om inrättande av<br />
ett europeiskt jämställdhetsinstitut – 20.12.2006<br />
Kontaktperson: Anna Ulveson tfn: 08-452 74 67<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 13
CEMR:s jämställdhetsdeklaration<br />
Sveriges Kommuner och Landsting har som<br />
medlem i paraplyorganisationen CEMR (Council<br />
of European Municipalities and Regions) ställt sig<br />
bakom en politisk deklaration för ökad<br />
jämställdhet mellan kvinnor och män. Den antogs<br />
vid CEMR:s generalförsamling i Innsbruck den 12<br />
maj 2006.<br />
Deklarationen är öppen att underteckna för<br />
kommuner, landsting och regioner i Sverige och i<br />
andra europeiska länder. Texten innehåller en<br />
vägledning för hur den kan genomföras på lokal<br />
och regional nivå.<br />
Förbundens styrelser beslutade den 16 juni 2006<br />
att underteckna CEMR-deklarationen och att<br />
uppmana alla svenska kommuner, landsting och<br />
regioner att också underteckna den. Cirka tio<br />
kommuner har än så länge undertecknat<br />
deklarationen, som nu är översatt till svenska.<br />
Deklarationen: The European Charter for Equality of<br />
Women and Men in Local Life<br />
Dokument för undertecknande:<br />
Svensk text hos SKL<br />
Kontaktperson: Anna Ulveson tfn: 08-452 74 67<br />
EU-programmet PROGRESS<br />
PROGRESS är ett integrerat program för<br />
sysselsättning och social solidaritet för åren <strong>2007</strong>–<br />
2013. Programmet ersätter de fyra nuvarande<br />
gemenskapsprogrammen för genomförande av<br />
den socialpolitiska dagordningen och även några<br />
budgetposter för arbetsvillkor. Dess anslag<br />
kommer att uppgå till 628,8 miljoner euro för<br />
perioden. Programmet är uppdelat i fem avsnitt:<br />
sysselsättning, socialt skydd och social integration,<br />
arbetsvillkor, antidiskriminering och mångfald<br />
samt jämställdhet. Ett jämställdhetsperspektiv<br />
ska främjas i programmets alla avsnitt och<br />
verksamheter.<br />
Kommuner, landsting och regioner kan söka<br />
sådant projektstöd. Det finns fortfarande finns<br />
inga tidpunkter för utlysning.<br />
Kommissionen/PROGRESS<br />
EP - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor<br />
Dokument: Europaparlamentets och rådets beslut<br />
24/10 2006<br />
Kontaktperson: Anna Ulveson tfn: 08-452 7467<br />
Transport<br />
Kollektivtrafiken<br />
2005 presenterade kommissionen förslag till en ny<br />
förordning om hur kollektivtrafik på järnväg och<br />
väg ska organiseras och finansieras. Den<br />
nuvarande förordningen är från 1969 och därför<br />
inte anpassad till dagens transportsituation.<br />
Den nya förordningen sätter upp tydliga regler för<br />
beräkningen av den ekonomiska ersättning som<br />
ska beviljas de operatörer som tillhandahåller<br />
kollektivtransporten. Enligt förordningen kan<br />
myndigheterna välja att antingen tillhandahålla<br />
lokaltrafiken själva eller överlåta ansvaret på en<br />
extern operatör. I så fall fastställs i kontraktet<br />
vilka tjänster som operatören ska tillhandahålla<br />
och vilka medel operatören ska få för att utföra<br />
dessa uppgifter. Hela förfarandet ska alltid ske i<br />
fullständig öppenhet för väljarna och<br />
operatörerna. Anlitas en extern operatör ska det<br />
ske genom anbudsinfordran, men det blir inte<br />
obligatoriskt för järnvägens regional- och<br />
fjärrtrafik.<br />
I slutet av november 2006 nådde rådet en ny<br />
gemensam ståndpunkt och därmed går frågan<br />
vidare till parlamentet för en andra läsning under<br />
<strong>2007</strong>. Den exakta tidplanen för detta är ännu inte<br />
klar.<br />
Kommissionen/Transport<br />
EP - Utskottet för transport och turism<br />
Dokument: Förslag om kollektivtrafik på järnväg och väg<br />
- KOM(2005) 319<br />
Nästa steg: Europaparlamentet genomför nu en andra<br />
läsning och röstar om den under <strong>2007</strong><br />
Kontaktperson: Håkan Johansson tfn: 08-452 79 60<br />
Halvtidsöversyn av vitboken om<br />
transporter<br />
<strong>Kommissionens</strong> direktorat för transporter<br />
presenterade i juni 2006 riktlinjerna för Unionens<br />
framtida transportpolitik. Riktlinjerna ska ses<br />
som en översyn av den transportpolitik som<br />
presenterades 2001. Man har valt att kalla den nya<br />
politiken för ”Keep Europe moving”: en<br />
transportpolitik för hållbar rörlighet.<br />
Kommissionen föreslår ett antal olika åtgärder för<br />
att bland annat gynna transporter på järnväg,<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 14
förändra transporterna i tätorterna, moderna<br />
kommunikationslösningar för effektivare<br />
transporter på väg. Dessutom fokuserar man på<br />
att öka säkerheten och tryggheten inom olika<br />
transportmedel. Det krävs ökade insatser på detta<br />
område om man vill nå målet att halvera antalet<br />
trafikdöda på EU:s vägar mellan 2001 och 2010.<br />
Från och med <strong>2007</strong> kommer en europeisk<br />
trafiksäkerhetsdag att organiseras för att öka<br />
medvetenheten.<br />
För att minska beroende av olja och göra<br />
transporterna mer hållbara kommer<br />
kommissionen under <strong>2007</strong> att lägga fram en<br />
strategisk teknikplan för energi, och under 2009<br />
att presentera ett omfattande program för fordon<br />
som drivs med miljöskonande, ”gröna” bränslen.<br />
Kommissionen/Transport<br />
EP - Utskottet för transport och turism<br />
Dokument: Hållbara transporter för ett rörligt Europa –<br />
halvtidsöversyn KOM(2006) 314<br />
Kontaktperson: Håkan Johansson tfn: 08-452 79 60<br />
Grönbok om transporter i stadsmiljö<br />
Som en följd av översynen av vitboken om<br />
transporter planerar kommissionen att under<br />
hösten <strong>2007</strong> att presentera en grönbok om<br />
transporter i stadsmiljö. Hur kommer man till<br />
rätta med utsläpp, trängsel och olyckor i trafiken?<br />
Det är frågor som man vill ha en öppen debatt<br />
kring inom ramen för grönboken.<br />
Kommissionen kommer att föreslå att studier och<br />
erfarenhetsutbyte görs inom hela EU kring<br />
infrastrukturfrågor, utsläpp, trängseln,<br />
trafikplaneringssystem, kollektivtrafik,<br />
stadsplanering, trafiksäkerhet och samarbetet<br />
med omgivande regioner. Eftersom det här är<br />
frågor som i allra högsta grad planeras, leds och<br />
utförs på den lokala nivån ser kommissionen att<br />
kommuner, landsting och regioner tar en ledande<br />
plats i den här debatten.<br />
<strong>Kommissionens</strong> startar nu en offentlig debatt om<br />
transporter i stadsmiljöer. Den debatten väntas<br />
följas av en stor konferens i slutet av juni. Därefter<br />
ska kommissionen presentera grönboken.<br />
Kommissionen/Transport<br />
EP - Utskottet för transport och turism<br />
Läs mer om grönboken<br />
Kontaktperson: Håkan Johansson tfn: 08-452 79 60<br />
Offentliga tjänster<br />
Tjänstedirektivet<br />
I slutet av december 2006 klubbades EU:s<br />
tjänstedirektiv i ministerrådet, detta efter att<br />
Europaparlamentet godkänt direktivet.<br />
Direktivet trädde i kraft den 1 januari <strong>2007</strong> och<br />
ska införlivas i nationell rätt inom tre år. Syftet<br />
med direktivet om fri rörlighet för tjänster på den<br />
inre marknaden är att minska de hinder som<br />
fortfarande finns för handel med tjänster<br />
därigenom uppnå högre tillväxt och sysselsättning<br />
Sveriges Kommuner och Landsting anser att<br />
tjänstedirektivet kan få positiva följder för den<br />
lokala och regionala nivån, framför allt för att<br />
konkurrensen förhoppningsvis ökar i samband<br />
med offentlig upphandling. Hälso- och<br />
sjukvårdssektorn samt vissa sociala tjänster har<br />
undantagits från direktivet eftersom dessa<br />
sektorer bör förbli en nationell angelägenhet, en<br />
ståndpunkt som SKL drivit.<br />
Direktivet ställer omfattande krav på<br />
administrativ förenkling i medlemsstaterna och<br />
administrativt samarbete mellan myndigheter i<br />
medlemsstaterna. Detta för att företag från hela<br />
EU lättare ska kunna sälja tjänster i de stater där<br />
de inte är etablerade och så att EU-marknaden för<br />
tjänster således "integreras". Bland annat skall man<br />
koppla samman alla medlemsstaters nationella<br />
system genom en ny elektronisk plattform som<br />
heter IMI (Internal Market Information system).<br />
Kommuner och landsting kommer att påverkas av<br />
en rad praktiska aspekter på tjänstedirektivet.<br />
Det handlar om att säkerställa en effektiv tillsyn<br />
även av utländska tjänsteleverantörer, och att<br />
förenkla administrationen för den som vill<br />
erbjuda tjänster genom gemensamma<br />
”kontaktpunkter”. Det gemensamma<br />
datasystemet (IMI) för administrativt samarbete i<br />
hela EU ska inrättas, och tjänstemän kommer att<br />
behöva utbildas både i rent administrativa frågor<br />
och i de nya regler som gäller enligt EG-rätten.<br />
Kommissionen/Inre marknaden - Tjänster<br />
EP - Utskottet för inre marknaden och konsumentskydd<br />
Dokument Direktiv 2006/123/EG om tjänster på den<br />
inre marknaden<br />
Kontaktperson: Caroline Wehlander tfn: 08-452 79 76<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 15
Allmännyttiga tjänster<br />
Med allmännyttiga tjänster menas exempelvis<br />
skola, vård, omsorg, kultur, renhållning, VAtjänster,<br />
el- och gasdistribution, post och<br />
telekommunikationer. Tjänster av allmänt<br />
intresse och sociala tjänster av allmänt intresse<br />
måste enligt svensk lagstiftning respektera vissa<br />
principer och mål, vilket ger dem en särskild<br />
ställning inom tjänstesektorn. Särskilt på området<br />
för sociala tjänster av allmänt intresse gäller<br />
principer om solidarisk finansiering, lika tillgång,<br />
hög kvalitetsstandard och för många av dessa<br />
tjänster anpassning till individens behov.<br />
Av tjänsterna av allmänt intresse är det bara de<br />
”ekonomiska tjänsterna” som omfattas av EU:s<br />
regler om den inre marknaden och konkurrens.<br />
Reglerna om konkurrens handlar främst om vissa<br />
krav på konkurrens i upphandling av dessa<br />
tjänster och begränsning av offentligt stöd<br />
(statsstöd) till tjänster av allmänt intresse. De<br />
regler som syftar till att främja den inre<br />
marknaden av tjänster av allmänt intresse finns i<br />
EG-fördraget och i tjänstedirektivet.<br />
Tjänstedirektivet tillämpas på tjänster av allmänt<br />
ekonomiskt intresse, dock inte artikel 16 som ger<br />
företag rätt att tillfälligt tillhandahålla tjänster i en<br />
medlemsstat där de inte är etablerade. I och med<br />
detta undantag samt de generella undantagen från<br />
hela direktivet för icke-ekonomiska tjänster av<br />
allmänt intresse, vård och vissa sociala tjänster kan<br />
man sammantaget hävda att tjänstedirektivet har<br />
en begränsad påverkan på tjänster av allmänt<br />
intresse.<br />
Trots dessa undantag vill kommissionen ta reda<br />
på medlemsstaternas inställning till en ökad<br />
rörlighet av tjänster om hälso- och sjukvård och<br />
sociala tjänster av allmänt intresse. En<br />
bakomliggande fråga är vilken kompetens EU har<br />
inom området för tjänster av allmänt intresse och<br />
närmare vilken befogenhet EU har att avgöra när<br />
en sådan tjänst är av ekonomisk natur och därmed<br />
omfattas av EU:s regler om konkurrens och fri<br />
rörlighet.<br />
I april 2006 lade kommissionen fram ett<br />
meddelande om sociala tjänster av allmänt<br />
intresse, som utesluter tjänster om hälso- och<br />
sjukvård. Meddelandets utgångspunkt är att dessa<br />
tjänster har avgörande betydelse för den sociala<br />
sammanhållningen inom EU och för att uppnå<br />
Lissabonstrategin. Kommissionen utesluter inte<br />
lämpligheten av lagstiftning på området men vill<br />
först göra djupare utredningar om organisation<br />
och finansiering av sociala tjänster av allmänt<br />
intresse i medlemsstaterna. Sveriges Kommuner<br />
och Landsting har lämnat sitt svar på den enkät<br />
som kommissionen skickade hösten 2006.<br />
Hösten 2006 påbörjade kommissionen en<br />
konsultation kring tjänster inom hälso- och<br />
sjukvård i andra medlemsstater än den staten där<br />
man är bosatt. Sveriges Kommuner och Landsting<br />
lämnade svar i slutet av januari.<br />
Allmänt anser Sveriges Kommuner och Landsting<br />
att tjänster av allmänt intresse skiljer sig från<br />
övriga tjänster och att deras planering,<br />
organisation och finansiering ska kunna<br />
säkerställa att det allmänna intresset uppnås –<br />
t.ex. landstingens planering av vård eller<br />
kommunernas ansvar för renhållning, skolskjuts<br />
eller äldreomsorg. EU-regler om konkurrens och<br />
den inre marknaden ska därför respektera<br />
subsidiaritetsprincipen och principen om den<br />
lokala självstyrelsen. De myndigheter som har ett<br />
demokratiskt ansvar för en hållbar social och<br />
miljöpolitik måste få en reell och praktisk<br />
styrningsmöjlighet i varje enskilt fall.<br />
Offentlig upphandling<br />
EU:s upphandlingsdirektiv har mycket stor<br />
påverkan på den lokala och regionala nivån,<br />
eftersom det är lokala och regionala myndigheter<br />
som står för den största andelen av de offentliga<br />
upphandlingarna i medlemsländerna.<br />
I maj 2006 presenterade kommissionen sitt<br />
förslag till översyn av EU:s rättsmedelsdirektiv,<br />
som bland annat ska stärka möjligheterna att<br />
överklaga upphandlingsbeslut. Innan avtal skrivs<br />
med vinnande part ska möjlighet ges till<br />
överprövning av beslutet. Därmed föreslås en<br />
tidsfrist på minst 10 dagar. Dessutom föreslås att<br />
upphandlande myndigheter med kort varsel ska<br />
meddela de förlorande leverantörerna om skälen<br />
till varför de inte fick kontraktet.<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 16
Regionkommittén har i februari <strong>2007</strong> lämnat ett<br />
yttrande på detta förslag och som rapportör har<br />
den svenska ledamoten Catarina Segersten<br />
Larsson (m), landstinget i Värmland, utsetts.<br />
Kommissionen/Inre marknaden - Tjänster<br />
EP – Utskottet för inre marknaden och konsumentskydd<br />
Dokument: Ändring av rådets direktiv 89/665/EG och<br />
92/13/EG avseende effektivare förfaranden för<br />
prövning vad gäller offentlig upphandling - KOM(2006)<br />
195<br />
Kontaktperson: Eva Sveman tfn: 08-452 76 54<br />
Offentlig-privata<br />
partnerskap (OPP)<br />
Kommissionen har i en grönbok ställt frågan om<br />
det behövs ytterligare åtgärder på<br />
gemenskapsnivå för att förtydliga ramverket för<br />
offentlig-privata partnerskap (Public-Private<br />
Partnership).<br />
I slutet av 2005 publicerade kommissionen ett<br />
meddelande med de politiska slutsatserna utifrån<br />
grönboksdiskussionen. Kommissionen planerar<br />
att tydliggöra vilka regler som ska tillämpas vid<br />
valet av privata partners i “institutionaliserade<br />
OPP:s”, vilket innebär att offentliga åtaganden<br />
utförs tillsammans mellan en privat och en<br />
offentlig partner. <strong>Kommissionens</strong><br />
tolkningsmeddelande kommer att publiceras i<br />
slutet av 2006 eller i början av <strong>2007</strong>.<br />
Under <strong>2007</strong> kommer kommissionen också att<br />
lägga fram ett direktiv som ska klargöra både vad<br />
begreppet ”koncession” omfattar och vilka regler<br />
som bör tillämpas vid dessa<br />
kontraktstilldelningar. Kommissionen funderar<br />
också på att införa ett förbud för icke<br />
tidsbegränsade avtal. För att över huvudtaget få<br />
en privat partner med i ett samriskprojekt krävs<br />
det i många fall långa avtalsperioder om 10-20 år.<br />
Det är därför viktigt att kommissionen inte<br />
begränsar kontraktstiden för snävt.<br />
Kommissionen erkänner att det finns osäkerheter<br />
kring det gällande direktivet om offentlig<br />
upphandling när det kommer till samarbete (med<br />
kontraktsskrivning) mellan två myndigheter (ex<br />
mellan två kommuner). Kommissionen meddelar<br />
dock att det är för tidigt att komma med förslag<br />
som skulle minska osäkerheterna i direktivet.<br />
Kommissionen/Inre marknaden och tjänster<br />
EP – Utskottet för inre marknaden och konsumentskydd<br />
Dokument: Grönboken - KOM(2004) 327, Politiska<br />
slutsatserna utifrån grönboksdiskussionen –<br />
KOM(2005) 569<br />
Kontaktperson: Lena Svensson tfn: 08-452 7645,<br />
Mathias Sylwan tfn: 08-452 7984<br />
Statsstöd<br />
2005 lade kommissionen fram ett förslag till<br />
reviderade regler för perioden <strong>2007</strong>-2013.<br />
Reglerna syftar till att införa mindre, men bättre<br />
riktat statligt stöd, förenkla procedurerna och<br />
dela upp kontrollansvaret mellan kommissionen<br />
och medlemsstaterna.<br />
I sin rapport om de nya riktlinjerna för statsstöd<br />
efterlyser EU-parlamentet – med Gunnar<br />
Hökmark (m) som föredragande - rättslig klarhet<br />
när det gäller stöd till tjänster av allmänt<br />
ekonomiskt intresse samt lämpliga regler för att<br />
förenkla användningen av offentlig-privata<br />
partnerskap (PPP). Parlamentet understryker<br />
sambandet mellan sammanhållningspolitiken och<br />
politiken för statligt stöd. Offentligt regionalstöd<br />
får således inte leda till snedvridning av<br />
konkurrensen mellan medlemsstaternas regioner.<br />
Exempelvis får inte finansiering av<br />
omlokaliseringar inom EU ske, där nya<br />
arbetstillfällen i en region skapas på bekostnad av<br />
förlorade arbetstillfällen i en annan.<br />
För att uppnå minskad byråkrati och smidigare<br />
hantering har kommissionen antagit ett antal<br />
åtgärder.<br />
De nya s.k. ”de minimis”-reglerna innebär att stöd<br />
under 200 000 euro som ges ut over en period av<br />
tre år inte betraktas som statsstöd. De minimisreglerna<br />
tillämpas också när en t.ex. en kommun<br />
eller ett landsting garanterar lån, om den del av<br />
lånet som garanteras inte överstiger 1,5 miljon<br />
euro.<br />
Vidare har kommissionen i slutet av 2006<br />
beslutat att förlänga tillämpningsperioden för<br />
vissa andra gruppundantag, främst beträffande<br />
stöd till små och medelstora företag, utbildning,<br />
sysselsättning och regionalstöd.<br />
DG Konkurrens har dessutom påbörjat arbetet<br />
med en översyn av tillämpningsområdet för<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 17
förordning (EG) 994/98. Kommissionen föreslår<br />
att ytterligare kategorier av statligt stöd undantas<br />
från anmälningsskyldighet, exempelvis stöd av<br />
social karaktär – inom transportområdet, stöd till<br />
kultur och stöd vid naturkatastrofer.<br />
Kommissionen/Statsstöd<br />
EP – Utskottet för ekonomi och valutafrågor<br />
Kontaktperson: Caroline Wehlander tfn: 08-452 79 76<br />
Regionala statsstöd<br />
2005 publicerade kommissionen nya riktlinjer för<br />
hur medlemsstaterna ska tillämpa artiklarna 87<br />
och 88 i EG-fördraget. Dessa artiklar säger att det<br />
inte är tillåtet för en medlemsstat att genom stöd<br />
eller med hjälp av statliga medel snedvrida eller<br />
hota att snedvrida konkurrensen på den inre<br />
marknaden, när det gäller statligt regionalt<br />
investeringsstöd. I riktlinjerna fastställs reglerna<br />
för beviljande av statligt stöd som främjar<br />
utvecklingen i fattigare regioner, vilket omfattar<br />
stöd i form av direkta investeringsbidrag och<br />
skattelättnader för företag. Stödet ska underlätta<br />
expansion och diversifiering av olika ekonomiska<br />
aktiviteter hos de lokala företagen, särskilt genom<br />
att uppmuntra företag att starta ny verksamhet i<br />
de aktuella regionerna. I linje med EU:s<br />
sammanhållningspolitik fokuserar även de nya<br />
riktlinjerna på regionalstöd på de mest<br />
missgynnade områdena i den utvidgade unionen.<br />
De nya reglerna ger medlemsstaterna större<br />
flexibilitet att besluta vilka regioner som<br />
kvalificerar för det nya systemet, förutsatt att den<br />
andel av befolkningen som får omfattas av stöd<br />
inte överskrids och att vissa minimivillkor<br />
uppfylls för att förhindra missbruk. I Sverige är<br />
det 15,1 procent av befolkningen som omfattas av<br />
regionalstöd, <strong>2007</strong>–2013.<br />
De nya reglerna kommer att gälla för alla former<br />
av stöd som anslås eller betalas ut efter den 31<br />
december 2006. Reglerna gäller tills de ersätts<br />
med en ny förordning, dock längst till och med<br />
den 31 december 2013. Reglerna i förordningen är<br />
bindande och gäller i alla EU:s medlemsstater.<br />
Kommissionen/Statsstöd<br />
Dokument: Förslag om tillämpningen av artiklarna 87<br />
och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt<br />
investeringsstöd<br />
Kontaktperson: Torbjörn Conon tfn: 08-452 78 30,<br />
Marcus Holmberg tfn:+32 (0)2 549 08 67<br />
Bostäder<br />
Bostäder tillhör inte specifikt Europeiska<br />
unionens behörighetsområde, men många<br />
politikområden har direkta eller indirekta följder<br />
för bostadsfrågorna. Det gäller i synnerhet<br />
politiken rörande stadsmiljö, energieffektivitet,<br />
förnybara energikällor, buller och hälsa, men även<br />
politiken för fullbordandet av den inre<br />
marknaden för tjänster och konkurrenspolitiken.<br />
Det finns flera aktuella fall som väntar på<br />
avgörande i EU-kommissionen. Beslut i dessa<br />
ärenden kommer på olika sätt att påverka den<br />
svenska bostadsmarknaden och kommunernas<br />
verksamhet inom bostadssektorn.<br />
Viktiga ärenden för kommunerna är de s.k. "The<br />
Swedish cases" I och II som behandlas av EUkommissionen,<br />
generaldirektoratet för<br />
konkurrenspolitik. Båda fallen drivs av den<br />
europeiska organisationen för fastighetsägare<br />
(European Property Federation, EPF). I det första<br />
fallet hävdar EPF att det stöd som Statens<br />
Bostadskreditnämnd (och tidigare Statens<br />
Bostadsnämnd) i Sverige ger till vissa kommuner<br />
med svaga bostadsmarknader, och därmed även<br />
till kommunägda bostadsföretag, ska betraktas<br />
som otillåtet statsstöd som snedvrider<br />
konkurrensen. I det andra fallet hävdar EPF att<br />
det stöd som kommunerna ger till sina<br />
bostadsföretag (t ex genom lägre borgensavgifter,<br />
för låg avkastning på fastighetskapital mm) också<br />
utgör olagligt statsstöd och ska upphöra.<br />
Det pågår för närvarande en dialog mellan<br />
kommissionen och svenska regeringen kring dessa<br />
två ärenden. Kommissionen kan avfärda<br />
klagomålet eller välja att inleda ett "case" mot<br />
svenska staten för att åstadkomma nödvändig<br />
anpassning till EU-rätten. Kommissionen har inte<br />
tagit något beslut ännu, utan sagt att frågan i<br />
första hand måste avgöras internt i Sverige. Frågan<br />
hanteras för närvarande av bostadsenheten på<br />
finansdepartement och statsstödsenheten på<br />
näringsdepartement.<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 18
En fråga som därutöver för närvarande diskuteras<br />
intensivt är bostadsfrågorna i förhållande till<br />
tjänster i allmänhetens intresse. I<br />
tjänstedirektivet som antogs hösten 2006<br />
undantogs sjukhus och s.k. social housing.<br />
Kommissionen har därför i ett meddelande i juni<br />
2006 diskuterat vad som ska avses med "social<br />
housing". Från svensk sida har sedan länge hävdats<br />
att det inte finns "social housing" i Sverige, utan<br />
att man här valt en politik med bostadsbidrag och<br />
subventioner till en bred allmänhet, vilket i sin<br />
tur innebär att undantaget inte berör Sverige.<br />
Men en ny syn tycks vara på väg. De<br />
kommunägda bostadsföretagens organisation<br />
SABO hävdar numera att det i Sverige finns en<br />
speciell form av "social housing" som har ett helt<br />
annat upplägg än i flertalet europeiska länder. Det<br />
krävs därför att kommissionen gör en så bred<br />
definition av "social housing" att de arbetssätt som<br />
sedan länge tillämpas i Sverige och vissa andra<br />
europeiska länder ryms och därför kan bedrivas i<br />
huvudsak som hittills.<br />
Kontaktperson: Caroline Wehlander tfn: 08-452 79 76,<br />
Anette Jansson tfn: 08-452 78 68<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 19
Hållbar tillväxt: Sammanhållning<br />
Regional<br />
utvecklingspolitik<br />
Sammanhållningspolitiken för<br />
perioden <strong>2007</strong>-2013<br />
EU:s politik för regional utveckling,<br />
sammanhållningspolitiken, har som målsättning<br />
att bidra till ekonomisk och social<br />
sammanhållning inom EU. Syftet är att minska<br />
regionala skillnader och ojämlikheter mellan<br />
människor. Det främsta instrumentet för att<br />
uppnå detta är strukturfonderna som utgör drygt<br />
tre fjärdedelar av EU:s budget.<br />
Strukturfonderna är inga fonder i egentlig mening<br />
utan snarare poster i EU:s långtidsbudget.<br />
Fonderna finansierar fleråriga program inom<br />
området ekonomisk och social sammanhållning.<br />
Det finns fyra olika fonder:<br />
1. Europeiska Regionala Utvecklingsfonden<br />
(ERUF) syftar till att minska den regionala<br />
obalansen inom EU. ERUF finansierar insatser<br />
inom infrastruktur, sysselsättning, lokal- och<br />
regional utveckling etc.<br />
2. Europeiska Socialfonden (ESF) är inriktad på<br />
att motverka och förhindra arbetslöshet, att<br />
utveckla det mänskliga kapitalet samt främja<br />
integration på arbetsmarknaden.<br />
3. Europeiska jordbruksfonden för<br />
landsbygdsutveckling syftar till att stödja<br />
ekonomisk diversifiering av landsbygden och<br />
4. Europeiska Fiskerifonden slutligen finansierar<br />
insatser inom fiskenäringen.<br />
Det finns utöver detta en sammanhållningsfond,<br />
framför allt ämnad för de nya medlemsländerna,<br />
som går till miljöprojekt och transeuropeiska<br />
nätverk inom infrastruktur på transportområdet.<br />
ERUF, ESF och i viss mån jordbruksfonden, är de<br />
fonder som har störst betydelse för regional<br />
utveckling.<br />
Totalt omfattar EU:s budget 862 miljarder euro<br />
för perioden <strong>2007</strong>-2013, varav 308 miljarder euro<br />
är avsatt för regional utvecklingspolitik.<br />
Den nya programperioden syftar till att skapa<br />
konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning i alla<br />
regioner inom EU. Sammanhållningspolitiken<br />
utgör ramen för detta. De strategiska riktlinjer för<br />
regional utveckling som är antagna av unionen<br />
bildar ett ramverk som är vägledande för<br />
nationella och regionala strategier och program.<br />
Kommissionen har föreslagit tre mål för<br />
sammanhållningspolitiken för perioden <strong>2007</strong>-<br />
2013:<br />
1. Konvergens<br />
2. Regional konkurrenskraft och sysselsättning<br />
3. Territoriellt samarbete<br />
Mål 1 ”Konvergens” riktar sig till de regioner inom<br />
EU som är minst ekonomiskt utvecklade och<br />
utgör 81 procent av strukturfondsbudgeten.<br />
Mål 2 ”Regional konkurrenskraft och<br />
sysselsättning” genomförs i Sverige i åtta regionala<br />
strukturfondsprogram som finansieras via<br />
Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (7,4<br />
miljarder kronor) samt ett nationellt program,<br />
åtta regionala planer, som finansieras via<br />
Europeiska Socialfonden (5,5 miljarder kronor).<br />
Genomförandet av Mål 3 ”Territoriellt<br />
samarbete” sker genom tre programtyper:<br />
a) Gränsregionala program, där 17 av 21<br />
svenska län är berättigade att delta.<br />
b) Transnationella program för större<br />
sammanhängande områden (omfattar hela<br />
Sverige).<br />
c) Interregionala program för nätverk och<br />
erfarenhetsutbyte inom hela unionen.<br />
Inom Mål 3 omfattas Sverige av 13 program; sex<br />
gränsregionala, tre transnationella och fyra<br />
interregionala program för nätverkande och<br />
erfarenhetsutbyte. Budgetomslutningen,<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 20
inklusive medfinansiering i dessa program uppgår<br />
till ca tio miljarder kronor.<br />
Sverige kommer under perioden att tilldelas<br />
medel inom Mål 2 och 3. Mål 2, som utgör 16<br />
procent av strukturfondsbudgeten, ersätter<br />
nuvarande Mål 2 och 3, och syftar till att förutse<br />
och främja ekonomiska förändringar. Mål 3<br />
ersätter dagens Interreg och syftar till ökad<br />
integration och samarbete mellan regionerna för<br />
ökad tillväxt. Mål 3 utgör tre procent av<br />
strukturfondsbudgeten.<br />
Kommissionen/Regionalpolitik<br />
EP - Utskottet för regional utveckling<br />
Dokument: Nationell strategi för regional<br />
konkurrenskraft och sysselsättning <strong>2007</strong>-2013,<br />
Strategiska riktlinjer för sammanhållningen –<br />
KOM(2006) 386. Rådets beslut 2006/702/EG -<br />
21.10.2006<br />
Kontaktperson: Håkan Ottoson tfn: 08-452 78 17,<br />
Johan Örtengren tfn: 08-452 78 42,<br />
Ellinor Ivarsson tfn:08-452 78 44<br />
Regioner för ekonomisk förändring<br />
I slutet av 2006 presenterade kommissionen<br />
initiativet Regioner för ekonomisk förändring.<br />
Programmet kommer att ägnas åt att kartlägga<br />
bästa praxis inom ekonomisk modernisering,<br />
särskilt när det gäller projekt som tydligt bidrar<br />
till EU:s agenda för sysselsättning och tillväxt, och<br />
sprida dem till alla regioner för att hjälpa till att<br />
stimulera deras regionala tillväxt och minska<br />
ekonomiska skillnader. Det här initiativet<br />
kommer att vara en del av<br />
sammanhållningspolitikens bidrag till den<br />
förnyade Lissabonstrategin. Budgeten blir totalt<br />
375 miljoner euro och resurserna kommer att tas<br />
från de existerande regionalpolitiska programmen<br />
INTERREG och URBACT.<br />
Kommissionen föreslår ett 30-tal olika teman som<br />
alla är inriktade på ekonomisk modernisering och<br />
den förnyade Lissabonstrategin. För varje tema<br />
kommer det att skapas ett nätverk av regioner. I<br />
varje nätverk kommer det således att ingå 15-20talet<br />
regioner.<br />
En stor nyhet är det föreligger ett påskyndat<br />
alternativ eller ”fast track”. Det påskyndade<br />
alternativet är en del av Regioner för ekonomisk<br />
förändring men med den avgörande skillnaden att<br />
det är kommissionen och inte regionerna eller<br />
städerna som är initiativtagare. Kommissionen<br />
leder dem tillsammans med<br />
förvaltningsmyndigheterna i medlemsländerna<br />
och kommer också att sammanställa resultaten.<br />
Kommissionen tillhandahåller expertstöd och<br />
administrativt stöd för de nätverk som väljer det<br />
snabbare alternativet och syftet är att se om<br />
utvalda idéer kan spridas snabbt genom de<br />
regionalpolitiska traditionella programmen. I<br />
början av <strong>2007</strong> presenterar kommissionen vilka<br />
regioner man valt ut som ”Lead partner” för fyra<br />
pilotprojekt inom ramen för det påskyndande<br />
alternativet.<br />
Kommissionen/Regionalpolitik<br />
EP - Utskottet för regional utveckling<br />
Dokument: Regioner för ekonomisk förändring –<br />
KOM(2006) 675<br />
Kontaktperson: Håkan Ottoson tfn: 08-452 7817,<br />
Ellinor Ivarsson tfn:08-452 7844<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 21
Naturresurser<br />
Landsbygdsutveckling<br />
Miljö- och landsbygdsprogrammet<br />
<strong>2007</strong>-2013<br />
Det nya landsbygdsprogrammet (LBU) beskrivs<br />
som mer inriktat på tillväxt och sysselsättning<br />
samt småföretagande och entreprenörskap än<br />
tidigare program. Det förväntas bidra till en god<br />
utveckling av landsbygden som helhet. En hög<br />
ambition på miljöområdet tillkännages. Under<br />
perioden <strong>2007</strong>-2013 kommer totalt cirka 35<br />
miljarder kronor att satsas på programmet.<br />
Programmet är uppdelat på fyra områden, så<br />
kallade axlar, med olika mål och innehåll.<br />
1. Förbättra konkurrenskraften i jord- och<br />
skogsbrukssektorn: 719 Mkr<br />
2. Miljö och landsbygden: 3 501 Mkr<br />
3. Diversifierad ekonomi och livskvalitet: 419<br />
Mkr<br />
4. Leader: 339 Mkr<br />
Av fem miljarder kronor satsas endast 419<br />
miljoner kronor, det vill säga runt åtta procent per<br />
år, av landsbygdsprogrammet på Axel 3, som<br />
framför allt inriktas på att höja livskvaliteten och<br />
diversifiera näringsverksamheten. Det är inte<br />
tillräckligt, och förbunden hade hellre sett en<br />
satsning på mellan 30-50 procent för att säkra<br />
tillväxt och sysselsättning på landsbygden.<br />
Sveriges Kommuner och Landsting anser att<br />
genomförandet skall ske i nära samverkan med<br />
övriga utvecklingsinsatser och program som berör<br />
regional hållbar tillväxt och utveckling på regional<br />
nivå såsom RUP eller motsvarande och de<br />
regionala tillväxtprogrammen. Det nationella<br />
LBU-programmet måste därför säkerställa att<br />
insatser och program på regional nivå genomförs i<br />
nära samverkan mellan företrädare för den<br />
regionala utvecklingspolitiken och<br />
landsbygdspolitiken samt att särskild hänsyn tas<br />
till de regionala självstyrelseorganens roller har<br />
vad gäller ansvaret för de regionala<br />
utvecklingsinsatserna. Vidare anser Sveriges<br />
Kommuner och Landsting att en större andel<br />
medel i LBU-programmet bör inriktas till att<br />
stödja insatser på landsbygden som syftar till att<br />
åstadkomma ett diversifierat näringsliv och en<br />
växande tjänstesektor. Förbunden anser att det<br />
finns synergier mellan stöd och program inom<br />
landsbygdutveckling, regional utveckling och<br />
strukturfonderna som i nästkommande<br />
programperiod måste komplettera varandra.<br />
Kommissionen/Landsbygdsutveckling<br />
EP - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling<br />
Dokument: Förslag till Landsbygdsprogram för Sverige<br />
<strong>2007</strong>-2013<br />
Kontaktperson: Carmita Lundin tfn: 08-452 79 54<br />
Miljö<br />
Luftföroreningar<br />
2005 presenterade kommissionen en tematisk<br />
strategi för Europas luftkvalitet utifrån CAFEprogrammet<br />
(Clean Air for Europe). Syftet är att<br />
utveckla en långsiktig och integrerad policy som<br />
kan skydda mot de negativa effekter som<br />
luftföroreningar har på hälsa och miljö. Till 2020<br />
vill EU minska antalet personer som dör i förtid<br />
på grund av luftföroreningsrelaterade sjukdomar<br />
med 40 procent till jämfört med år 2000.<br />
Dessutom ska andelen försurad skog och andra<br />
ekosystem kraftigt minska.<br />
Strategin innehåller därför gemensamma mål för<br />
luftkvaliteten, bland annat vad gäller partiklar och<br />
medel för hur luftkvalitetsmålen ska uppnås.<br />
Vid miljöministrarnas möte i slutet av juni 2006<br />
antogs ett kompromissförslag om den fortsatta<br />
inriktningen av arbetet med att förbättra<br />
luftkvaliteten i Europa. Sverige gick som enda<br />
medlemsland emot kompromissen då man inte<br />
kunde godta att skjuta på de bindande<br />
gränsvärdena för fina partiklar, PM2,5 från 2010<br />
till 2015 och PM10 från 2005 till <strong>2007</strong>.<br />
Eftersom kompromissförslaget skiljer sig från<br />
kommissionens förslag kommer förhandlingar att<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 22
ske i en mindre grupp. Förhandlingarna påbörjas<br />
senare i vår. Parlamentet genomför också sin<br />
andra läsning och när det är klart kan direktiven<br />
börja gälla. Naturvårdsverket kommer att föreslå<br />
hur direktivet ska implementeras i svensk<br />
lagstiftning senast 4 månader efter beslutet är<br />
fattat i Bryssel.<br />
Kommissionen/Miljö<br />
EP - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet<br />
Dokument Tematisk strategi för luftförorening<br />
KOM(2005) 446<br />
Kontaktperson: Kerstin Blom Bokliden tfn: 08-452 78<br />
60<br />
Avfallsstrategi<br />
Precis som den tematiska strategin för<br />
luftföroreningar ingår även strategin för<br />
förebyggande och återvinning av avfall i EU:s<br />
sjätte miljöhandlingsprogram. 2005 presenterade<br />
kommissionen förslag på en tematisk strategi för<br />
att bidra till att uppnå målen med EU:s<br />
avfallspolitik. Strategin syftar till att förebygga<br />
avfall och främja återanvändning,<br />
materialåtervinning och återvinning och<br />
därigenom minska de negativa<br />
miljökonsekvenserna. För att målen ska kunna<br />
uppnås innehåller strategin en rad förslag på<br />
åtgärder, bland annat vill kommissionen<br />
modernisera de nuvarande ramarna och införa<br />
livscykelsanalys i beslutsprocesserna samt<br />
förtydliga, förenkla och effektivisera EU:s<br />
avfallslagstiftning.<br />
Kopplat till strategin finns också ett reviderat<br />
förslag om EU:s avfallsdirektiv. Det övergripande<br />
syftet med förslaget är att se över och optimera<br />
bestämmelserna i EU:s nuvarande avfallsdirektiv.<br />
Samtidigt bibehålls strukturen och de viktigaste<br />
bestämmelserna. Förslaget medför alltså inte<br />
några genomgripande förändringar, men enligt<br />
kommissionen är det ändå en klar förbättring av<br />
det nuvarande direktivet.<br />
Det reviderade förslaget har diskuterats i såväl<br />
miljörådet som i parlamentet i slutet av juni 2006.<br />
Parlamentet genomför nu en andra läsning och<br />
väntas rösta om förslaget i februari.<br />
Kommissionen/Miljö<br />
EP - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet<br />
Dokument: Temainriktad strategi för förebyggande och<br />
materialåtervinning av avfall - KOM(2005) 666.<br />
Förslag till Europaparlamentets och rådet direktiv om<br />
avfall – KOM(2005) 667<br />
Nästa steg: Europarlamentet genomför en andra läsning<br />
och röstar om yttrandet i februari<br />
Kontaktperson: Peter Wenster tfn: 08-452 78 71<br />
Badvattendirektivet<br />
I februari 2006 blev det reviderade direktivet om<br />
kvaliteten på badvatten officiellt. Sverige har nu<br />
två år på sin att genomföra direktivet. En<br />
arbetsgrupp, där SKL ingår, har bildats för att ta<br />
fram föreskrifter. En av stötestenarna är att<br />
klargöra definitionen av antalet badande en vanlig<br />
sommardag. Detta är viktigt eftersom det är<br />
denna definition som avgör om direktivet gäller<br />
eller inte.<br />
I övrigt innebär det nya badvattendirektivet att<br />
antalet prov som måste tas vid varje mätning<br />
minskas från 19 parametrar till två. Dessa två<br />
har hög träffsäkerhet vid analysen och har en<br />
tydlig koppling till hälsorisker i badvatten.<br />
Olika krav kommer att gälla för kustvatten och<br />
insjövatten. Detta är bra då svenska kommuner<br />
slipper onödigt höga krav på insjövattnet.<br />
Provtagningssäsongens längd minskas - vilket är<br />
en fördel för vårt avlånga land - och kommunerna<br />
behöver inte heller ta extra omprov om de kan<br />
visa en lång provtagningsserie med godkända<br />
resultat. Fyra olika kategorier införs vid<br />
bedömning av vattnet. Det kan bli svårt för<br />
svenska badplatser att komma upp i den högsta<br />
kategorin, utmärkt. Detta beror bland annat på<br />
att det regnar mer i norra än södra Europa och att<br />
vi i Sverige har många grunda vikar med<br />
förhållandevis stillastående vatten.<br />
Rekreationsvatten omfattas inte av det nya<br />
badvattendirektivet, vilket tidigare var föreslaget.<br />
Med tanke på det rörliga friluftslivet i Sverige är<br />
det bra. Däremot ökar kraven på information dels<br />
vid badplatsen dels via Internet till de badande<br />
om resultat från provtagningen. Likaså införs krav<br />
på att göra badvattenprofilen i förebyggande<br />
syfte. Båda dessa nyheter är positiva, dels så har<br />
det hittills inte funnits särskilt mycket<br />
information till badgästerna, dels kommer de nya<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 23
kraven på att analysera förebyggande (d v s<br />
badvattenprofilerna) göra att de svenska<br />
kommunerna kommer att lära sig nya saker och<br />
utveckla kunskap på det här området.<br />
Kommissionen/Miljö<br />
EP - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet<br />
Dokument: Direktiv 2006/7/EG om förvaltning av<br />
badvattenkvaliteten<br />
Kontaktperson: Kerstin Blom Bokliden tfn: 08-452 78<br />
60<br />
Rena vägtransportfordon<br />
Under 2006 lämnade parlamentet och<br />
regionkommittén sina synpunkter på<br />
kommissionens förslag från i slutet av 2005 om<br />
främjandet av rena vägtransportfordon. Syftet<br />
med direktivet är att skapa bättre förutsättningar<br />
för att uppnå renare luft i framförallt städerna.<br />
Det ska uppnås genom att 25 procent av all<br />
offentlig upphandling av transportfordon över 3,5<br />
ton uppfyller kravet på miljövänliga fordon. Båda<br />
remissinstanserna ansåg att ett direktiv inte var<br />
nödvändigt utan menade att detta skulle kunna<br />
fungera som rekommendationer. Istället bör<br />
kommissionen se över hur de utsläppsstandarder<br />
som kallas Euro-5 och Euro-6 kan anpassas för att<br />
leda till främjandet av renare transportfordon.<br />
Kommissionen förbereder nu ett omarbetat<br />
förslag där kommuner och landsting, vid<br />
upphandling, ska kunna begära kostnadsförslag<br />
grundat på ett fordons hela livscykel och dess<br />
externa kostnader (exempelvis priset på fordonet<br />
+ bränslekostnaden + miljöpåverkan). På detta vis<br />
hoppas kommissionen att skillnaderna mellan<br />
rena fordon och övriga fordon ska öka till fördel<br />
för den tidigare. Det nya förslaget kommer att<br />
presenteras under hösten.<br />
Kommissionen/Vägtransport<br />
Kontaktperson: Peter Wenster tfn: 08-452 78 71<br />
Ny energi- och klimatpolitik<br />
Kommissionen presenterade i början av januari<br />
<strong>2007</strong> ett meddelande om en ny sammanhållen<br />
energipolitik samt meddelanden om nya<br />
klimatmål för Europa. Energimeddelandet<br />
rymmer ett antal förslag för att bekämpa<br />
klimatförändringen och bidra till säker<br />
energiförsörjning och konkurrenskraft i EU.<br />
I sitt meddelande konstaterar kommissionen att<br />
Europa står inför stora utmaningar och att<br />
nuvarande politik inte är hållbar, varken för<br />
klimatet eller för försörjningstryggheten. Ökade<br />
energikostnader och EU:s beroende av<br />
importerad energi inverkar också negativt på vår<br />
konkurrenskraft och våra ansträngningar att<br />
främja tillväxt och sysselsättning. Tre centrala<br />
begrepp ligger till grund för försöken att möta<br />
dessa utmaningar:<br />
En fungerande inre energimarknad.<br />
Kommissionen konstaterar att den inre<br />
marknaden för energi inte har genomförts och att<br />
detta leder till försämrad konkurrenskraft med<br />
negativa effekter både på ekonomin och för<br />
medborgarna. Kommissionen vill bland annat se<br />
en tydligare åtskillnad mellan energiproduktion<br />
och energidistribution.<br />
Ökade satsningar på att minska<br />
koldioxidutsläppen. Kommissionen föreslår<br />
bland annat satsningar på förnybar energi,<br />
bioenergi och på forskning om att få ner<br />
kostnaderna på ren energi. Kommissionen föreslår<br />
ett mål om 30-procentiga minskningar av<br />
växthusgaser till 2020 givet att EU lyckas få en<br />
global överenskommelse och att EU oavsett en<br />
sådan överenskommelse ska ha målet att minska<br />
utsläppen med minst 20 procent till 2020.<br />
Energieffektivitet. I kommissionens förslag ingår<br />
bland annat snabbare införande av energieffektiva<br />
fordon och effektivare produktion, överföring<br />
och distribution av el och värme.<br />
Till rådets toppmöte i mars kommer<br />
kommissionen att söka medlemsländernas stöd<br />
för sina förslag. Utifrån diskussionerna vid<br />
toppmötet avser kommissionen att sedan lägga<br />
fram konkreta förslag till lagstiftning.<br />
Kommissionen/Energi<br />
EP - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi<br />
Dokument: En energipolitik för Europa – KOM(<strong>2007</strong>) 1,<br />
Att begränsa den globala klimatförändringen till 2 grader<br />
Celsius – Vägen framåt mot 2020 och därefter –<br />
KOM(<strong>2007</strong>) 2<br />
Kontaktperson: Bo Rutberg tfn: 08-452 79 63,<br />
Andreas Hagnell tfn: 08-452 78 66, Marcus Holmberg<br />
tfn: +32 2 549 08 67<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 24
Hantering av översvämningar<br />
I början av 2006 presenterade kommissionen ett<br />
förslag till ramdirektiv om bedömning och<br />
hantering av översvämningar. Anledningen till<br />
förslagets tillkomst är bland annat de<br />
översvämningskatastrofer som hänt de senaste<br />
åren i Europa.<br />
Själva syftet med förslaget från kommissionen är<br />
att minska riskerna för hälsa, miljö och ekonomisk<br />
verksamhet vid översvämningar.<br />
Medlemsstaterna ska därmed upprätta kartor<br />
över riskområden, såväl nuvarande som områden<br />
som rimligen kan förutses i framtiden, och ta fram<br />
planer för hur översvämningsriskerna minimeras i<br />
framöver. Enligt det ursprungliga förslaget ska<br />
kartorna vara klara 2013 och planerna 2015. Hur<br />
skydden ska utformas blir en fråga för varje<br />
medlemsland.<br />
Ursprungsförslaget innebär att kommunerna får<br />
ett betydande ansvar för arbetet med att ta fram<br />
preliminära bedömningar av översvämningsrisker,<br />
upprättandet av kartor och att arbeta fram planer<br />
för hantering av översvämningar.<br />
I juni 2006 behandlade rådet innehållet i<br />
direktivet. Då kom man överens om att<br />
medlemsländerna ska kunna få använda redan<br />
existerande organisation, planer och kartor för att<br />
uppfylla direktivet. För kommunerna innebär<br />
överenskommelsen att nuvarande kartor och<br />
planer i stort sett kan användas. Smärre<br />
justeringar av dessa kan komma dock att behöva<br />
genomföras. Enligt förslaget ska en översiktlig<br />
riskbedömning att vara klar i slutet av 2012.<br />
Parlamentet kommer enligt tidplanen att<br />
genomföra den andra läsningen av förslaget i mars<br />
<strong>2007</strong>.<br />
Kommissionen/Miljö<br />
EP - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet<br />
Dokument: Bedömning och hantering av översvämningar<br />
– KOM(2006) 15<br />
Kontaktperson: Marcus Cato tfn: 08-452 78 57<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 25
Medborgarskap/Frihet, säkerhet och rättvisa<br />
Kultur<br />
EU:s stöd till kultur kompletterar<br />
medlemsländernas egna åtgärder och främjar<br />
samarbete över gränserna. Stödet är samlat i<br />
ramprogrammet Kultur <strong>2007</strong> som gäller fram till<br />
2013. Programmet omfattar 408 miljoner euro och<br />
går främst till rörlighet över gränserna för<br />
kulturella produkter samt personer som arbetar i<br />
kultursektorn. Ett annat viktigt mål är att främja<br />
interkulturell dialog.<br />
Projekt med kulturanknytning återfinns också<br />
under flera insatsområden och åtgärder, till<br />
exempel inom strukturfonderna. Vanligast är<br />
åtgärder som syftar till att utveckla och bevara<br />
kulturarvet. I regeringens strategi för regional<br />
konkurrenskraft och sysselsättning <strong>2007</strong>-2013<br />
som ska ligga till grund för kommande<br />
strukturfondsperiod på nationell nivå nämns<br />
naturmiljö, kultur och kulturarv som viktiga för<br />
innovativ utveckling och konkurrenskraft.<br />
Kommissionen utlyste en konsultation under<br />
hösten 2006 för att undersöka kulturens roll i<br />
arbetet med de ekonomiska och sociala målen i<br />
Lissabonagendan. Flera kulturintressenter från<br />
nationella förbund, TV-kanaler, dans och<br />
teaterskolor etc. svarade bland annat att EU<br />
behöver satsa på rörlighet för kultur och dess<br />
utövare, en mötesplats för kulturell dialog mellan<br />
kulturutövare och EU samt offentlig-privata<br />
partnerskap inom kultur. I december<br />
presenterade kommissionen också en studie om<br />
på vilket sätt kulturen kan bidra till<br />
samhällsekonomin. Kommissionen kommer att<br />
publicera ett förslag utifrån slutsatserna i ett<br />
meddelande i april <strong>2007</strong>.<br />
Delvis i samma anda har förbunden under flera år<br />
arbetat med en kultursyn, där kultur inte<br />
begränsas till att enbart vara en sektor utan också<br />
är ett förhållningssätt. I dagens kunskapssamhälle<br />
ökar kulturens betydelse både som näring och<br />
som en viktig del i skapandet av kreativa och<br />
attraktiva miljöer. Förbunden arbetar för<br />
närvarande med en analys av aktuella trender och<br />
forskningsrapporter i ämnet. Även Västra<br />
Götalandsregionen har liknande projekt och<br />
arbetar framförallt med kulturturism. Detta ska<br />
presenteras vid ett seminarium i<br />
Regionkommitténs lokaler i Bryssel 27 juni i år.<br />
2008 kommer att vara ett år för interkulturell<br />
dialog, där kommissionen satsar tio miljoner euro<br />
på projekt inom ramen för EU:s program och ska<br />
samordna aktörer från det civila samhället med<br />
europeisk, nationell och lokal nivå för projekt<br />
inom kultur, utbildning, ungdom, sport och<br />
medborgarskap.<br />
Sedan 1985 utses varje år inom EU en eller flera<br />
kulturhuvudstäder. Fram till 2019 finns en<br />
fastlagd turordning för de länder där<br />
kulturhuvudstad ska utses. Årets<br />
kulturhuvudstäder är Luxemburg respektive<br />
Sibiu i Rumänien. Göteborg, Kalmar, Luleå och<br />
Lund kandiderar till att vara Europas<br />
kulturhuvudstad när det är Sveriges tur nästa<br />
gång 2014.<br />
Kulturrådet och Riksantikvarieämbetet bevakar<br />
och informerar om EU:s kulturpolitik i Sverige.<br />
De ansvarar tillsammans för informationskontoret<br />
Kulturkontakt Sverige.<br />
Kommissionen/Kultur<br />
EP – Utskottet för kultur och utbildning<br />
Dokument: Konsultationsformulär på kommissionens<br />
generaldirektorat för kultur,<br />
Nästa steg: <strong>Kommissionens</strong> meddelande om Kultur april<br />
<strong>2007</strong>, lansering av Kultur <strong>2007</strong> den 1 mars<br />
Kontaktperson: Kerstin Lundberg tfn: 08-452 79 95<br />
Vård och omsorg<br />
Ansvaret för hälso- och sjukvårdsfrågor är i<br />
grunden nationellt. Trots detta påverkas frågorna<br />
ändå alltmer av EU genom den inre marknadens<br />
utveckling och krav. Processen har påskyndats de<br />
senaste åren genom bland annat beslut i EGdomstolen.<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 26
Tysklands prioriteringar för hälsa<br />
Tyskland sorterar under rubrikerna innovation,<br />
förebyggande åtgärder och tillgänglighet in sina<br />
planerade insatser under första halvåret <strong>2007</strong>.<br />
Man avser driva förslaget om en förordning för<br />
avancerade terapiläkemedel och hoppas anta<br />
direktivet om medicinteknisk utrustning – båda<br />
som ett led i att främja unionens förmåga till<br />
innovation och konkurrens. Preventiva insatser<br />
kan exempelvis innebära antagandet av<br />
folkhälsoprogrammet <strong>2007</strong>-13, kampanjer och<br />
insatser mot bl.a. HIV/AIDS, uppföljning av<br />
grönboken om kost och motion samt vidare<br />
förankring av WHO:s tobakskonvention.<br />
<strong>Kommissionens</strong> planerade ”ramverk för säker,<br />
högkvalitativ och effektiv hälso- och sjukvård”<br />
vill Tyskland se till att det förankras och<br />
diskuteras väl – ytterst för att främja ökad<br />
tillgänglighet till hälso- och sjukvård inom och<br />
mellan medlemsländer.<br />
Läs mer om Tysklands ordförandeskap och hälsa<br />
”Hälsa i all politik” - resultat av det<br />
finska ordförandeskapet<br />
Finland gjorde ett gediget arbete med att belysa i<br />
vad mån EU har levt upp till ambitionen att<br />
integrera folkhälsoaspekter inom alla<br />
politikområden. En studie presenterades på<br />
sensommaren 2006 och i november samma år<br />
antog rådet slutsatser om en kraftansträngning för<br />
att förbättra gemensamma folkhälsopolitiken och<br />
förebyggande insatser.<br />
Dokument: Rådsslutsatser 30/11”Health in all Policies<br />
(HiAP)<br />
Kontaktperson: Ingvor Bjugård tfn: 08-452 77 12<br />
Diskussionspapper om kommande<br />
hälsostrategi<br />
I december presenterade EU-kommissionen ett<br />
diskussionsunderlag för att få in synpunkter på<br />
hur prioritering, uppföljning och implementering<br />
inom tre områden bör hanteras: man önskar<br />
tydliga målsättningar för kärnfrågor som påverkar<br />
hälsan, man önskar brett angreppssätt för att<br />
integrera folkhälsa i andra politikområden och<br />
man önskar mer fokus på den globala hälsan.<br />
Diskussionspappret är resultat av en tidigare<br />
reflektionsprocess (2004) där Sveriges<br />
Kommuner och Landsting lämnade kommentarer<br />
och man kan nu konstatera att flera av<br />
synpunkterna har beaktats. Utfallet av<br />
konsultationsrundan 2004 var att intressenterna<br />
vill ha en sammanhållen strategi för hälsa som gör<br />
hälsa till angelägenhet för alla EU-initiativ.<br />
Ojämlikhet i hälsa inom EU måste tacklas och EU<br />
behöver engagera sig i den globala hälsan. EU<br />
behöver fokusera på hälsofrämjande insatser och<br />
att ta itu med områden som mental hälsa och<br />
gränsöverskridande frågor. Man önskar också se<br />
konkreta resultat levererade inom hälsoområdet.<br />
Strategin har ett sikte på tio år med en översyn<br />
efter fem år.<br />
Kommissionen/Folkhälsa<br />
Dokument: Health in Europé : A Strategic Approach, A<br />
reflection process for a new EU Health Strategy<br />
Nästa steg: dokumentet är öppet för synpunkter fram till<br />
12 februari.<br />
Kontaktperson: Ingvor Bjugård tfn: 452 77 12<br />
Strategi för barnets rättigheter<br />
I ett meddelande som presenterades under hösten<br />
skrev kommissionen att EU har den tyngd och<br />
betydelse som krävs för att sätta barns rättigheter<br />
högst upp på den internationella dagordningen.<br />
Vidare anser kommissionen att EU kan stödja<br />
medlemsstaterna i deras ansträngningar, både<br />
genom att hjälpa dem att ta hänsyn till barnets<br />
rättigheter i samband med åtgärder på vissa<br />
områden och genom att tillhandahålla en ram för<br />
ömsesidigt utbyte av erfarenheter, så att<br />
medlemsstaterna kan lära av varandra och börja<br />
använda många av de goda metoder som finns<br />
inom unionen. Under kommande år önskar<br />
kommissionen att vidta en rad konkreta åtgärder,<br />
– såvida de inte sorteras bort under<br />
remisshantering av EP och rådet. Fr.o.m. <strong>2007</strong> vill<br />
EU integrera barns rättigheter i lagstiftning och<br />
andra åtgärder som kan påverka barn. Vidare<br />
kommer kommissionen att stärka samarbetet<br />
mellan de främst berörda aktörerna och<br />
sammanföra dem i ett Europeiskt forum för<br />
barnets rättigheter. Ett annat exempel på åtgärd<br />
är att barnen kan komma att finnas med i<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 27
eslutsprocessen, allt enligt artikel 12 i<br />
barnkonventionen.<br />
EU:s regionkommitté har yttrat sig över<br />
meddelandet. Via kommittén har SKL framfört<br />
synpunkter, exempelvis vad gäller meddelandets<br />
konstaterande att "barns situation påverkas också<br />
av var de bor". Förbundet ansåg att särskild<br />
uppmärksamhet bör ägnas åt städers<br />
förortsområden som ofta är socialt utsatta. På<br />
denna punkt har kommittén tillgodosett<br />
förbundets förslag.<br />
Kommissionen/Frihet, säkerhet och rättvisa<br />
Dokument: Mot en EU-strategi för barnets rättigheter -<br />
KOM(2006) 367, Regionkommitténs yttrande –<br />
cdr236-2006<br />
Kontaktperson: Thomas Rostock tfn: 08-452 77 02<br />
EUREGHA-konferens om hälsa,<br />
sjukvård och gränser<br />
Det Brysselbaserade hälso- och sjukvårdsnätverk<br />
för lokala och regionala nivån arrangerade i slutat<br />
på januari en konferens där tyska EUordförandeskapet<br />
presenterade sina<br />
hälsoprioriteringar, EU-kommissionen berättade<br />
om samrådet kring gränsöverskridande hälso- och<br />
sjukvård och några regioner i Europa illustrerade<br />
vad gränsöverskridande hälso- och sjukvård<br />
innebär i praktiken.<br />
Kontaktpersoner: Karin Berlin tfn: 08-452 78 32,<br />
Tommy Holm tfn: +32 2 549 08 61<br />
EU:s konstitutionella<br />
fördrag<br />
Tyskland, som är ordförandeland våren <strong>2007</strong>,<br />
driver frågan om att förverkliga ett<br />
konstitutionellt fördrag för EU framåt under<br />
innevarande halvår. Förbundskansler Angela<br />
Merkel klargjorde i sitt programtal till<br />
Europarlamentet att ”tankepausen nu är över”.<br />
Hon menade vidare att någon ytterligare<br />
utvidgning inte heller kan bli aktuell innan<br />
institutionella förändringar genomförts.<br />
Arton medlemsländer har nu ratificerat fördraget,<br />
två länder (Frankrike och Nederländerna) har<br />
sagt nej i folkomröstningar och resterande sju,<br />
däribland Sverige, har skjutit upp<br />
ratificeringsprocessen. Vid toppmötet i Berlin de<br />
25 mars ska ett politiskt uttalande göras. Enligt<br />
den tyska färdplanen ska ett nytt konstitutionellt<br />
fördrag kunna antas före valet till<br />
Europaparlamentet våren 2009.<br />
Uppfattningarna om vad som behöver göras för<br />
att nå enighet om ett nytt fördrag varierar starkt.<br />
Spridningen är från några tillägg till nuvarande<br />
förslag till att endast en liten del blir kvar som kan<br />
antas av parlamenten. Polen har sagt att de<br />
kommer att utforma ett eget förslag till<br />
konstitutionellt fördrag. Storbritannien har<br />
uttalat att de vill ha ett minifördrag. Den ena av<br />
de franska presidentkandidaterna, Nicolas<br />
Sarkozy, vill också ha ett minifördrag medan den<br />
andra kandidaten, Ségolène Royal, vill arrangera<br />
en ny folkomröstning.<br />
Sveriges Kommuner och Landsting har ställt sig<br />
bakom det nuvarande förslaget. Exempel på<br />
viktiga delar i nuvarande förslag är principen om<br />
lokal och regional självstyrelse, närdemokratins<br />
betydelse och subsidiaritetsprincipen. Det finns<br />
också viktiga skrivningar om territoriell<br />
sammanhållning och kring Regionkommittén.<br />
Om det blir en omförhandling av nuvarande<br />
förslag har förbundet framfört att i vart fall de<br />
delar som lyfter fram frågor som berör kommuner<br />
och regioner finnas måste finnas kvar.<br />
Kommissionen/Konstitutionen<br />
Dokument: Fördraget om en konstitution för Europa<br />
Kontaktpersoner: Tommy Rosén tfn: 08-452 79 24<br />
och Christina Rydberg 08-452 78 38<br />
Plan D och EU:s<br />
kommunikationsstrategi<br />
2005 kom den omtalade ”Plan D för demokrati,<br />
dialog och debatt”. Syftet var att uppmuntra<br />
medborgarna till en bred debatt om framtida<br />
inriktningen för Europeiska unionen. I februari<br />
2006 kom sedan kommissionens Vitbok om EU:s<br />
kommunikationspolitik. Den föreslog fem<br />
områden för att öka kommunikationen med<br />
medborgarna:<br />
• Skapa principer som vägledning för<br />
kommunikationsinsatser i EU-frågor<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 28
• Ge medborgarna redskap för ökat<br />
inflytande<br />
• Arbeta med media och ny teknik<br />
• Bättre känna av opinionsströmningar<br />
• Göra jobbet tillsammans<br />
Regionkommittén, CEMR (de nationella<br />
kommun- och regionförbundens<br />
paraplyorganisation i Europa) och även<br />
förbundens styrelser - skickade i höstas<br />
mer eller mindre positiva yttranden om vitboken<br />
till EU-kommissionen. Fortsatt dialog i olika<br />
former med lokal och regional nivå i Europa<br />
förordades.<br />
I Sverige har den nya regeringen beslutat att lägga<br />
ned Kommittén för EU-debatt. Samtidigt finns<br />
SKL med i EU-ministerns dialogturné som<br />
besöker landsting och regioner i hela landet.<br />
Kommissionen/Kommunikationspolitik<br />
Dokument: Plan D för demokrati, dialog och debatt –<br />
KOM(2005) 494, Perioden för eftertanke och plan D<br />
- KOM(2006) 212,<br />
Vitbok om EU:s kommunikationspolitik – KOM(2006)<br />
35, Sveriges Kommuner och Landstings yttrande<br />
Kontaktperson: Tommy Rosén tfn: 08-452 79 24 och<br />
Christina Rydberg 08-452 78 38<br />
EU:s vänortsstöd<br />
I december förra året beslutade rådet och<br />
Europaparlamentet att för åren <strong>2007</strong>-2013 inrätta<br />
programmet ”Ett Europa för medborgarna”, i<br />
syfte att främja ett aktivt europeiskt<br />
medborgarskap. Budgeten för hela programtiden<br />
är 215 miljoner euro.<br />
Det nya programmet är indelat i fyra ”insatser”:<br />
1. Aktiva medborgare för Europa<br />
2. Aktivt civilt samhälle i Europa<br />
3. Tillsammans för Europa<br />
4. Aktivt europeiskt ihågkommande<br />
Insats 1, Aktiva medborgare för Europa, är i sin tur<br />
uppdelat i dels Vänortssamarbete, dels<br />
Medborgarprojekt. Minst 45 procent av<br />
budgeten, dvs. 96 miljoner euro, ska tilldelas<br />
insats 1.<br />
CEMR (Council of European Municipalities and<br />
Regions) organiserar den 10-12 mars på Rhodos en<br />
vänortskonferens med information om alla<br />
nyheter i vänortsprogrammet.<br />
Kommissionen/Vänortssamarbete<br />
Läs mer om EACEA och vänortsstödet<br />
Läs mer om vänortskonferensen hos CEMR<br />
Kontaktperson: Johan Örtengren tfn: 08-452 78 42<br />
Migration och integration<br />
Redan 1999 beslutade EU:s stats- och<br />
regeringschefer att successivt inrätta en<br />
gemensam migrationspolitik. Nationella<br />
lagstiftningar ska harmoniseras för att reglera<br />
migrationsströmmarna utifrån dels ekonomiska<br />
behov, dels EU-ländernas förmåga att absorbera<br />
och integrera nya invandrare.<br />
I slutsatserna från EU-toppmötet i december<br />
2006 enades stats- och regeringscheferna om<br />
följande tre ambitioner för asyl- och<br />
migrationsfrågor.<br />
1. Fördjupa samarbetet med länder utanför EU<br />
2. Stärka EU-samarbetet mot illegal invandring<br />
3. Utveckla möjligheterna till laglig invandring.<br />
Även erfarenhetsutbytet kring ländernas<br />
integrationspolitik uppmuntras numera mer<br />
målmedvetet än tidigare. Programmet INTI<br />
(Integration of Third Country Nationals) som gav<br />
ekonomiskt stöd till olika integrationsprojekt<br />
ersätts <strong>2007</strong> av en Europeisk Integrationsfond<br />
med större ekonomiska resurser.<br />
Ansvaret för integrationspolitiken vilar annars i<br />
första hand på det enskilda medlemslandet – där<br />
de lokala och regionala myndigheterna har en<br />
viktig roll. EU-kommissionen vill dock stimulera<br />
erfarenhetsutbytet kring integrationsarbetet<br />
genom:<br />
1. Årliga rapporter om migration och integration<br />
2. Handbok om integrationsarbete<br />
(en andra, uppdaterad version ska komma<br />
inom kort)<br />
3. Nationella kontaktpunkter för<br />
integrationsfrågor<br />
(dessa finns normalt, också i Sverige, på<br />
regeringskansliet)<br />
4. Genomföra ett ”europeiskt integrationsforum”<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 29
5. En ”integrationshemsida” är under planering<br />
på kommissionen<br />
Även CEMR (de europeiska kommun- och<br />
regionförbundens samarbetsorganisation) har<br />
på senare tid ägnat mer intresse åt<br />
integrationsfrågorna och planerar en konferens på<br />
detta tema under hösten <strong>2007</strong>. Sveriges<br />
Kommuner och Landsting deltar i<br />
planeringsarbetet.<br />
Kommissionen/Frihet, säkerhet och rättvisa<br />
EP - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter<br />
samt rättsliga och inrikes frågor<br />
Dokument: Gemensam agenda för integration,<br />
KOM(2005) 389, Migration och utveckling,<br />
KOM(2005) 390,<br />
Kontaktperson: Arjun Bakshi tfn: 08-452 78 56, Roy<br />
Belchert tfn 08-452 70 00<br />
Fri rörlighet för personer<br />
De nya medlemsländerna<br />
I samband med EU:s stora utvidgning den 1 maj<br />
2004 var det bara Sverige, Storbritannien och<br />
Irland av EU15-länderna som valde att helt öppna<br />
sina arbetsmarknader för de nya EUmedborgarna.<br />
De övriga tolv länderna införde<br />
någon form av övergångsregler som kan gälla upp<br />
till sju år. I samband med den obligatoriska<br />
översynen av övergångsreglerna efter två år (Fas 1)<br />
tog även Finland, Spanien, Italien, Grekland och<br />
Portugal tagit bort sina restriktioner 2006.<br />
Belgien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna<br />
och Danmark har genomfört förenklingar medan<br />
Tyskland och Österrike har behållit sina<br />
nationella övergångsregler oförändrade. Det är<br />
tillåtet att behålla restriktionerna i tre år (Fas 2),<br />
därefter krävs att det kan påvisas ”allvarliga<br />
störningar” på arbetsmarknaden för att<br />
restriktionerna ska kunna behållas i ytterligare 2<br />
år (Fas 3).<br />
När Bulgarien och Rumänien blev medlemmar<br />
den 1 januari <strong>2007</strong> införde alla länder inom EU15,<br />
utom Sverige och Finland, restriktioner för<br />
rörligheten. I Frankrike och Italien tillämpas den<br />
fria rörligheten inom vissa sektorer av<br />
arbetsmarknaden. De allra flesta av EU10länderna<br />
(de nya 2004) öppnade sina<br />
arbetsmarknader för medborgare i Bulgarien och<br />
Rumänien.<br />
Den andel av arbetskraften i EU15 som kommer<br />
från de nya medlemsländerna 2004 har ökat. Men<br />
ökningen är mycket ojämnt fördelad mellan<br />
länder och nivån ligger fortfarande mycket lågt.<br />
Personer från EU10-länderna med arbetstillstånd<br />
i EU15-länderna utgjorde under första kvartalet<br />
2005 endast 0,4 procent av den arbetsföra<br />
befolkningen i dessa länder, vilket i och för sig är<br />
en fördubbling jämfört med 2003. Det är bara i<br />
tre länder (Storbritannien, Österrike och<br />
Grekland) som det uppmätts någon ökning. För<br />
Tyskland och Irland saknas jämförbara uppgifter<br />
2003. Högst andel 2005 fanns i Irland (2,0<br />
procent), Österrike (1,4 procent) och Tyskland<br />
(0,7 procent). En mycket stor andel av<br />
arbetstillstånden avser korta anställningar.<br />
I Sverige kom 2005 0,2 procent av befolkningen i<br />
arbetsför ålder från något EU10-land, det är<br />
samma andel som under 2003 och 2004. Det kan<br />
jämföras med EU15-andelen på 2,3 procent och<br />
andelen från länder utanför EU på 2,7 procent.<br />
Nära 8 700 personer från EU/EES-länder fick<br />
2005 arbetstillstånd i enlighet med EU-regler.<br />
Det är en ökning från året innan med ca 1 900.<br />
Kommissionen/Fri rörlighet<br />
EP - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter<br />
samt rättsliga och inrikes frågor<br />
Samråd kring gränsöverskridande<br />
hälso- och sjukvård<br />
I förhandlingarna kring tjänstedirektivet lyftes<br />
artikel 23 om ersättning för utgifter för vård bort.<br />
Som en följd av detta kom EU-kommissionen i<br />
september 2006 med ett meddelande om samråd<br />
om gemenskapsåtgärder som rör hälso- och<br />
sjukvården. I meddelandet tas bland annat frågan<br />
om ersättning för planerad vård i annat EU-land<br />
upp. Men även frågor om patientsäkerhet,<br />
ersättningsfrågor vid vård i annat medlemsland,<br />
möjlighet till jämförelse av vårdkvalitet och<br />
informationsöverföring tas upp.<br />
Förbundens ståndpunkter inom detta område är<br />
att för att säkerställa en balanserad hälso- och<br />
sjukvård i Sverige måste patienter genomgå en<br />
medicinsk bedömning i hemlandet innan de kan<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 30
esa till annat EU-land för planerad vård, med<br />
offentlig ersättning. Landstingsförbundets<br />
styrelse beslutade i ärendet vid sammanträdet den<br />
2 februari <strong>2007</strong>.<br />
Kommissionen/Folkhälsa<br />
Dokument: Sveriges Kommuner och Landstings yttrande<br />
Kontaktperson: Hasse Knutsson tfn: 08-452 76 62<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 31
EU som global partner<br />
EU:s kandidat- och<br />
grannskapsländer<br />
Turkiet, Kroatien och Makedonien (som dock<br />
ännu inte fått börja förhandla) har idag formell<br />
status som kandidatländer. Som en effekt av att<br />
Bulgarien och Rumänien sedan årsskiftet blivit<br />
EU-medlemmar har grannskapsländer i öst, såsom<br />
Ukraina och Moldavien, rent geografiskt kommit<br />
ytterligare närmare EU-länderna. Samarbetet<br />
med hela Svartahavsregionen har också fått ny<br />
aktualitet via senaste utvidgningen.<br />
Relationerna till EU:s aktuella och potentiella<br />
(Västra Balkan) kandidat- och grannskapsländer<br />
har för bland andra EU:s regionkommitté högsta<br />
prioritet när det gäller externa relationer. Först<br />
därefter kommer frågor kring decentraliserat<br />
utvecklingssamarbete (bistånd) i andra delar av<br />
världen.<br />
Turkiet<br />
Kandidatlandet Turkiet påbörjade hösten 2005<br />
medlemskapsförhandlingar. EU:s toppmöte i<br />
december 2006 beslutade dock att lägga<br />
förhandlingarna kring vissa kapitel på is då<br />
Turkiet inte anses fullgöra förpliktelserna enligt<br />
associeringsavtalet, bl.a. vad gäller relationerna till<br />
EU-landet Cypern.<br />
Europaparlamentet och EU:s ekonomiska och<br />
sociala kommitté har båda sedan flera år<br />
fungerande gemensamma s.k. rådgivande<br />
kommittéer tillsammans med sina turkiska<br />
motsvarigheter. Dessa kommittéer har rätt att<br />
komma med olika inspel och förslag till<br />
förhandlingsprocessen.<br />
Den turkiska regeringen har i nuläget tyvärr inte<br />
velat inrätta en motsvarande rådgivande<br />
kommitté tillsammans med Regionkommittén,<br />
möjligen utifrån en osäkerhet om konsekvenserna<br />
av att aktivt bjuda in regionala turkiska röster att<br />
formulera åsikter om landets fortsatta utveckling.<br />
Regionkommittén beslutade därför i höstas att<br />
våren <strong>2007</strong> istället upprätta en informell<br />
arbetsgrupp för Turkiet – bestående av elva<br />
ledamöter. Arbetsgruppen kommer till sina<br />
möten i Bryssel och Turkiet att också bjuda in<br />
turkiska lokalpolitiker för att ändå få möjlighet att<br />
informellt diskutera hur EU-förberedelserna i<br />
landet kan utvecklas och stödjas.<br />
Förbundets biståndsbolag, SALA IDA AB,<br />
www.salaida.se, har för övrigt startat ett relativt<br />
omfattande flerårigt Sida-stött samarbetsprojekt<br />
med det turkiska kommunförbundet (inklusive<br />
medverkan av några turkiska och svenska<br />
kommuner).<br />
Kroatien<br />
Kroatien fortsätter förhandlingarna om<br />
medlemskap. Regionkommittén har också med<br />
detta land inrättat en gemensam arbetsgrupp med<br />
aktiv medverkan från kroatiska kommun- och<br />
regionpolitiker. (Av tekniska skäl medgav inte<br />
utformningen av associationsavtalet med<br />
Kroatien upprättande av en mer formell<br />
rådgivande kommitté, även om viljan fanns hos<br />
båda parter.) Denna grupp är knuten till<br />
Europaparlamentets gemensamma rådgivande<br />
kommitté med det kroatiska parlamentet.<br />
Gruppen kommer under <strong>2007</strong> att ha möten såväl<br />
i Bryssel som i Kroatien.<br />
Makedonien<br />
Se nedan under Västra Balkan.<br />
Samarbete med EU:s nya<br />
grannskapsländer<br />
Den europeiska grannskapspolitiken strävar efter<br />
att stödja grannländernas politiska och<br />
ekonomiska reformer utifrån partnerskap och<br />
gemensamma värden som grund. Ambitionen är<br />
att på så sätt sprida välstånd, stabilitet och<br />
säkerhet i alla EU:s närområden.<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 32
Västra Balkan<br />
Regionkommittén fortsätter vidare under <strong>2007</strong><br />
verksamheten i sin arbetsgrupp för att långsiktigt<br />
utveckla relationerna med de potentiella<br />
medlemsländerna på västra Balkan. Dessa utgörs<br />
dels av kandidatlandet Makedonien, dels av<br />
Bosnien-Hercegovina, Serbien, det numera<br />
självständiga Montenegro samt Albanien. I<br />
arbetsgruppens möten ingår såväl politiker från<br />
Regionkommittén som från de berörda ländernas<br />
kommuner och regioner. Möten kommer <strong>2007</strong> att<br />
äga rum såväl i Bryssel som i Serbien.<br />
Ryssland och den ”nordliga<br />
dimensionen”<br />
Det finska ordförandeskapet lyfte under sitt<br />
ordförandeskap i höstas fram EU:s arbete med sin<br />
”nordliga dimension” - och särskilt relationerna<br />
till Ryssland.<br />
Ett – tyvärr relativt resultatlöst - toppmöte EU-<br />
Ryssland ägde rum i november 2006. EU:s<br />
tidigare handlingsplaner för den nordliga<br />
dimensionen har dock från och med <strong>2007</strong> ersatts<br />
av en gemensamt utarbetad politik för samarbetet<br />
mellan EU, Ryssland, Norge och Island.<br />
Även Regionkommitténs grannskapsarbete<br />
inriktades förra året på den nordliga dimensionen<br />
och främst på samarbetet med Ryssland. I<br />
december 2006 arrangerades en välbesökt<br />
konferens i St. Petersburg, med inriktning på<br />
utveckling av lokalt/regionalt samarbete mellan<br />
Ryssland och EU-länderna. Deltagarna var i första<br />
hand lokal- och regionpolitiker från Ryssland och<br />
EU-länderna. Seminariet ska följas upp med en<br />
rundabordsdiskussion i september.<br />
Medelhavssamarbete<br />
Regionkommitténs samarbete med<br />
grannskapsländerna kommer under <strong>2007</strong> att<br />
inriktas på att vidareutveckla<br />
Medelhavssamarbetet. Bland annat planeras på<br />
detta tema en vårkonferens i spanska Valencia.<br />
Det finns också ambitioner hos olika aktörer att<br />
gemensamt skapa ett mer permanent EuroMed-<br />
Forum för lokal och regional nivå.<br />
Kommissionen/Utvidgning<br />
Kommissionen/Grannskapspolitik<br />
Kontaktperson: Tommy Holm tfn +32 2 549 08 61<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 33
Ordlista<br />
A<br />
Acquis communautaire<br />
Detta franska begrepp syftar på hela EU:s<br />
regelverk, dvs. EU-ländernas gemensamma<br />
skyldigheter och rättigheter. Ett kandidatland<br />
måste godta ”acquisen” och göra all lagstiftning till<br />
sin egen för att kunna bli medlem.<br />
Amsterdamfördraget<br />
EU-fördrag som trädde i kraft den 1 maj 1999. Det<br />
innehåller tillägg och ändringar av de fördrag som<br />
utgör grunden för EU.<br />
D<br />
Direktiv<br />
Rättsakt som är riktad till medlemsländerna och<br />
bindande vad gäller de mål som ska uppnås och<br />
när det ska ske. Länderna beslutar själva vad som<br />
ska göras för att föreskrifterna i direktivet ska<br />
uppfyllas.<br />
E<br />
Enhällighet<br />
Termen enhällighet innebär att alla<br />
medlemsstater i rådet måste vara överens för att<br />
ett förslag ska kunna antas. Eftersom detta<br />
försvårar beslutsprocessen i en union med 27<br />
länder, så gäller nu endast regeln om enhällighet<br />
på särskilt känsliga områden såsom asyl,<br />
beskattning och den gemensamma utrikes- och<br />
säkerhetspolitiken<br />
Europaparlamentet<br />
EU:s enda direkt folkvalda institution.<br />
Europaparlamentet har gradvis fått utökad makt<br />
och beslutar i dag tillsammans med ministerrådet<br />
i lagstiftningsfrågor på de flesta områden.<br />
Parlamentet antar också budgeten och<br />
kontrollerar kommissionen politiskt.<br />
Europaparlamentet består av 785 ledamöter<br />
utsedda för fem år genom direkta val i<br />
medlemsländerna. Sverige har 19 platser.<br />
EG-domstolen<br />
Består av 27 domare och åtta generaladvokater<br />
samt en förstainstansrätt med 27 domare, alla<br />
utsedda för sex år på förslag av medlemsländerna.<br />
EG-domstolen tolkar EG-rätten och lämnar<br />
förhandsavgörande om reglernas innebörd på<br />
begäran av nationella domstolar. Den dömer i mål<br />
mellan medlemsländerna, mellan EU:s<br />
institutioner, mellan EU och medlemsländerna<br />
och mellan EU och medborgarna. Domstolens<br />
utslag är bindande.<br />
EU-kommissionen<br />
Europeiska kommissionen är den institution som<br />
representerar och försvarar hela Europeiska<br />
unionens intressen. Kommissionen har ensamrätt<br />
till att lägga fram nya regelförslag och<br />
handlingsprogram och ansvarar för att<br />
parlamentets och rådets beslut genomförs. Den<br />
utgörs av 27 kommissionärer, en från varje land.<br />
Ordförande är för närvarande José Manuel<br />
Barroso. Ledamöterna beslutar kollektivt men har<br />
olika ansvarsområden. Mandatperioden är fem år.<br />
Vår svenska kommissionär Margot Wallström har<br />
ansvar för kontakterna mellan institutionerna och<br />
kommunikationsstrategi.<br />
Europeiska unionens råd<br />
Europeiska unionens råd är även känt som<br />
ministerrådet. Denna institution består av<br />
ministrar från alla EU-länderna.<br />
Sammansättningen varierar med sakfrågorna.<br />
Rådet sammanträder regelbundet för att fatta<br />
detaljbeslut och anta EU-lagar.<br />
Europeiska rådet<br />
Europeiska rådet består av EU:s stats- och<br />
regeringschefer samt kommissionens ordförande.<br />
Det drar upp politiska riktlinjer för EU:s<br />
utveckling. De möts i princip fyra gånger om året<br />
under ledning av ordförandeskapet. Europeiska<br />
rådets möten kallas för toppmöten.<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 34
F<br />
Fördrag<br />
När europeiska kol- och stålgemenskapen,<br />
skapades 1951 innebar det startsignalen för mer än<br />
femtio års utarbetande av europeiska fördrag.<br />
Sedan dess har närmare 20 fördrag undertecknats.<br />
Vissa har tillfört ändringar i ursprungstexten<br />
medan andra gett upphov till nya texter.<br />
De viktigaste fördragen är:<br />
Fördraget om upprättandet av<br />
Europeiska ekonomiska gemenskapen<br />
(EEG-fördraget eller Romfördraget)<br />
1957<br />
Fördraget om Europeiska unionen (EUfördraget<br />
eller Maastrichtfördraget) 1992<br />
Amsterdamfördraget från 1997<br />
Nicefördraget 2001<br />
Om ett konstitutionellt fördrag kommer träda i<br />
kraft i framtiden kommer det att ersätta alla de<br />
ovanstående fördragen.<br />
Förordning<br />
Rättsakt i EG-rätten som gäller alla<br />
medlemsländer, företag, myndigheter och<br />
medborgare. Förordningar gäller som lag direkt i<br />
medlemsländerna såsom de är skrivna, vilket<br />
betyder att de inte får omvandlas till andra lagar<br />
eller bestämmelser i medlemsländerna.<br />
G<br />
Grönbok<br />
En grönbok är ett dokument som Europeiska<br />
kommissionen offentliggör för att stimulera till<br />
diskussion i en särskild fråga. Genom en grönbok<br />
uppmanas berörda parter (organisationer och<br />
enskilda) att delta i en debatt om förslagen i<br />
grönboken. Ibland ligger den till grund för förslag<br />
till lagstiftning som sedan presenteras i en vitbok.<br />
I<br />
Inre marknaden<br />
EU-ländernas gemensamma marknad sedan 1992,<br />
med fri rörlighet över gränserna för personer,<br />
varor, tjänster och kapital.<br />
K<br />
Kandidatländer<br />
De länder som ansökt om medlemskap i EU och<br />
fått medlemsansökan godkänd kallas<br />
kandidatländer. Turkiet, Kroatien och<br />
Makedonien är kandidatländer.<br />
Kvalificerad majoritet<br />
Kvalificerad majoritet i rådet kräver dels 255<br />
röster av 345 (73,9 procent) dels en majoritet, eller<br />
i vissa fall två tredjedelar, av antalet<br />
medlemsländer samt, om ett medlemsland begär<br />
det, att länder som representerar 62 procent av<br />
EU:s befolkning skall stå bakom förslaget.<br />
M<br />
Maastrichtfördraget<br />
Fördraget om Europeiska unionen<br />
undertecknades 1992 i Maastricht. Fördraget<br />
skapade strukturen med tre pelare och utökade<br />
därmed EU:s befogenheter till att gälla<br />
polissamarbete, straffrättsligt samarbete samt en<br />
gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Från att<br />
ha varit en ekonomisk gemenskap blev det nu en<br />
politisk union med en nyinrättat medborgarskap.<br />
Medbeslutandeförfarandet<br />
Medbeslutandeförfarandet ger<br />
Europaparlamentet möjlighet att anta lagar<br />
tillsammans med rådet. Båda kan ändra<br />
kommissionens förslag och båda måste vara<br />
överens för att det ska bli antaget. Det sker genom<br />
en, två eller tre läsningar. Medbeslutande används<br />
nu i så gott som alla frågor. Vad gäller utrikes- och<br />
säkerhetspolitiken har parlamentet dock<br />
ingenting att säga till om.<br />
Meddelande<br />
Dokument som kommissionen ger ut. Det finns<br />
flera olika sorter. I ett tolkningsmeddelande ger<br />
kommissionens sin syn på hur exempelvis ett<br />
direktiv ska appliceras.<br />
N<br />
Nicefördraget<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 35
Grundläggande EU-fördrag som antogs av<br />
Europeiska rådet i Nice i december 2000 och<br />
trädde ikraft i februari 2003.<br />
Fördraget medförde en ny maktfördelning mellan<br />
medlemsländerna för att anpassa EU till<br />
utvidgningen: antalet kommissionärer minskades<br />
från 30 till 25 (nu 27), användning av omröstning<br />
med kvalificerad majoritet utökades och ny<br />
röstvägning inom rådet infördes.<br />
O<br />
Ordförandeskap<br />
Ordförandeskapet i rådet roterar och innehas av<br />
ett medlemsland under sex månader. Landet ska<br />
se till att EU-institutionernas arbete flyter<br />
smidigt. Ordförandelandets uppgifter är följande:<br />
Fungera som ordförande i Corepers (den<br />
kommitté där medlemsländernas EUambassadörer<br />
möts) samt övriga<br />
kommittéer och arbetsgrupper i rådet.<br />
Organisera och leda rådets arbete enligt<br />
arbetsordningen.<br />
Företräda EU i den gemensamma<br />
utrikes- och säkerhetspolitiken<br />
(tillsammans med den höge företrädaren<br />
för den gemensamma utrikes- och<br />
säkerhetspolitiken)<br />
Tyskland och Portugal är ordförande under <strong>2007</strong>.<br />
Sverige blir ordförandeland andra halvåret 2009.<br />
R<br />
Rapportör<br />
I Europaparlamentet utses en föredragande, eller<br />
”rapportör” för varje lagstiftningsärende eller<br />
initiativ. Den föredragandes förslag diskuteras,<br />
ändras och antas genom omröstning i utskottet<br />
innan plenarsessionen i Strasbourg. Debatten och<br />
omröstningen i parlamentet sker utifrån<br />
betänkandet.<br />
Systemet med ”rapportörer” finns även i<br />
Regionkommittén.<br />
Rekommendationer<br />
Rättsakter som utfärdas av ministerrådet och som,<br />
till skillnad från andra rättsakter, inte är rättsligt<br />
bindande.<br />
Regionkommittén<br />
Regionkommittén inrättades 1992 genom<br />
Maastrichtfördraget och började sin verksamhet<br />
1994. Det är ett rådgivande organ som ger lokala<br />
och regionala myndigheter inflytande över EU:s<br />
beslutsprocess. Regionkommittén består av 344<br />
företrädare för lokala och regionala myndigheter,<br />
som utsetts av rådet för en period om fyra år.<br />
Ledamöterna ska vara valda företrädare för ett<br />
lokalt eller regionalt organ eller vara politiskt<br />
ansvariga inför en vald församling. Sverige har tolv<br />
ledamöter och tolv ersättare.<br />
Rådet, Europaparlamentet och kommissionen<br />
rådfrågar Regionkommittén i frågor som rör<br />
regionala och lokala intressen. Regionkommittén<br />
ska rådfrågas på ett stort antal områden, bl.a.<br />
ekonomisk och social sammanhållning,<br />
sysselsättning, socialpolitik, transeuropeiska nät,<br />
energi och telekommunikation, utbildnings- och<br />
ungdomsfrågor, kultur, miljö, folkhälsa och<br />
transporter. Regionkommittén kan även avge<br />
yttranden på eget initiativ.<br />
S<br />
Subsidiaritet<br />
Subsidiaritetsprincipen innebär att EU:s beslut<br />
ska fattas på den politiska nivå som kan fatta ett så<br />
effektivt beslut så nära medborgarna som möjligt.<br />
Unionen ska med andra ord inte fatta några beslut<br />
(utom i frågor som den ensam ansvarar för) om<br />
inte åtgärder på EU-nivå är effektivare än<br />
åtgärder på nationell, regional eller lokal nivå.<br />
U<br />
Utskott<br />
Europaparlamentet har 20 utskott för att<br />
förbereda sitt arbete till plenarsammanträdena.<br />
Huvuddelen av parlamentets lagstiftningsarbete<br />
sker i utskotten, som är uppdelade på<br />
ämnesområden. Parlamentet kan dessutom vid<br />
behov tillsätta underutskott, tillfälliga utskott och<br />
undersökningskommittéer.<br />
Regionkommittén har sex utskott.<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 36
V Ö<br />
Vitbok Öppna samordningsmetoden<br />
<strong>Kommissionens</strong> vitböcker är dokument med<br />
På många politikområden (exempelvis utbildning<br />
förslag till åtgärder inom ett speciellt område.<br />
och fortbildning, pensioner och hälsovård,<br />
Ibland föregås de av en grönbok vars syfte är att<br />
invandring och asyl) fastställer EU:s regeringar sin<br />
inleda en debatt på EU-nivå. Om rådet är positiv<br />
egen nationella politik, istället för att tillämpa<br />
till en vitbok kan det leda till ett<br />
EU-lagstiftning. De enskilda regeringarna kan<br />
handlingsprogram för EU på det berörda<br />
emellertid dra nytta av att dela med sig av<br />
området.<br />
information, anta bästa praxis och samordna sin<br />
nationella politik. Detta sätt att lära av varandra<br />
kallas den öppna samordningsmetoden.<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 37
Länkar<br />
Europeiska Unionen<br />
EU:s webbportal europa.eu<br />
EG-domstolen curia.europa.eu<br />
Europaparlamentet europarl.europa.eu<br />
Europaparlamentets kontor i Sverige www.europarl.se<br />
Europeiska unionens råd consilium.europa.eu<br />
Europeiska kommissionen ec.europa.eu<br />
EU-kommissionens representation i Sverige www.eukomm.se<br />
Europeiska revisionsrätten eca.europa.eu<br />
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén eesc.europa.eu<br />
Regionkommittén cor.europa.eu<br />
Europeiska ombudsmannen ombudsman.europa.eu<br />
Europeiska centralbanken www.ecb.eu<br />
Ordförandeskapet<br />
Tysklands ordförandeskap www.eu<strong>2007</strong>.de<br />
Svenska regionkontor i Bryssel<br />
Central Sweden www.centralsweden.se<br />
East Sweden www.eastsweden.org<br />
Mid Sweden www.midsweden.se<br />
North Sweden www.northsweden.org<br />
Sydsam (South Sweden) www.sydsam.se<br />
Stockholm Region www.stockholmregion.org<br />
West Sweden www.westsweden.se<br />
Organisationer<br />
CEEP www.ceep.eu<br />
CEMR www.ccre.org<br />
CLRAE www.coe.int/T/Congress/<br />
Övrigt<br />
EU-upplysningen www.eu-upplysningen.se<br />
Europe Direct ec.europa.eu/europedirect/index_sv.htm<br />
EUR-Lex, EU-lagstiftning eur-lex.europa.eu/sv/index.htm<br />
EP Legislative Observatory, följ EU-ärenden europarl.europa.eu/oeil/<br />
PreLex, följ EU-ärenden ec.europa.eu/prelex/apcnet.cfm?CL=sv<br />
EU-kommissionens aktuella samråd ec.europa.eu/yourvoice/consultations<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 38
Kontakt<br />
EU-frågorna och den internationella bevakningen är fördelad på de olika avdelningarna i Sveriges<br />
Kommuner och Landsting. På varje avdelning finns en eller flera EU-samordnare, som ansvarar för att<br />
samordna avdelningens EU-bevakning. Internationella sektionen arbetar med intressebevakning av EU-<br />
frågor som är sektorsövergripande. Kontakta gärna någon av nedanstående om du vill veta mer om ett visst<br />
område.<br />
EU-samordnare på avdelningarna<br />
Arbetsgivarpolitik<br />
Jeanette Grenfors 08-452 74 52 jeanette.grenfors@skl.se<br />
Claes-Håkan Jacobson 08-452 76 26 claes-hakan.jacobson@skl.se<br />
Ekonomi och styrning<br />
Tommy Rosén 08-452 79 24 tommy.rosen@skl.se<br />
Christina Rydberg 08-452 78 38 christina.rydberg@skl.se<br />
Juridik<br />
Caroline Wehlander 08-452 79 76 caroline.wehlander@skl.se<br />
Kommunikation<br />
Claes Bertilson 08-452 78 07 claes.bertilson@skl.se<br />
Lärande och arbetsmarknad<br />
Nina Andersson 08-452 79 29 nina.andersson@skl.se<br />
Tillväxt och samhällsbyggnad<br />
Torbjörn Conon 08-452 78 30 torbjorn.conon@skl.se<br />
Vård och omsorg<br />
Karin Berlin 08-452 78 31 karin.berlin@skl.se<br />
Internationella sektionen<br />
Elmire af Geijerstam, sektionschef +32 2 549 08 63<br />
08-452 78 32 eag@skl.se<br />
Maria Björck 08-452 78 69 mb@skl.se<br />
Siv Forslund 08-452 78 43 sf@skl.se<br />
Åsa Gamrell Nyberg 08-452 78 39 agn@skl.se<br />
Johan Stjernfält 08-452 78 10 js@skl.se<br />
Oscar Wåglund Söderström 08-452 78 34 ows@skl.se<br />
Tommy Holm +32 2 549 08 61 th@skl.se<br />
Marcus Holmberg +32 2 549 08 67 mh@skl.se<br />
Kristofer Thelin +32 2 549 08 65 kt@skl.se<br />
På gång inom EU · 1/<strong>2007</strong> 39
118 82 Stockholm, Besök Hornsgatan 20<br />
Tfn 08-452 70 00, Fax 08-452 70 50<br />
info@skl.se, www.skl.se<br />
Square de Meeûs, 1<br />
BE-1000 Bruxelles, Belgien<br />
Tfn +32 2 549 08 60, Fax +32 2 502 72 27<br />
Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet i samverkan