Läs hela tidningen som pdf här - Svenska Afghanistankommittén
Läs hela tidningen som pdf här - Svenska Afghanistankommittén
Läs hela tidningen som pdf här - Svenska Afghanistankommittén
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Afghanistan<br />
Sverige och Afghanistan<br />
Enighet kring kvinnans roll s11<br />
TEMA<br />
Tillbaka Till skolan<br />
SAKs nya generalsekreterare<br />
Träffa Anna-Karin s8<br />
I skolbänken... igen s3<br />
Nybakade barnmorskor gör skillnad s5<br />
Vikten av utbildning s6<br />
#1.13<br />
nytt<br />
Årsmöte<br />
25 maj i Jönköping s15<br />
UTGES AV SVENSKA AFGHANISTANKOMMITTÉN | WWW.SAK.SE
afghanistan-nytt<br />
2<br />
Tema | Tillbaka till skolan<br />
Åter till skolbänken____________________3<br />
Anders Rosén har träffat några unga kvinnor <strong>som</strong> slutat<br />
i skolan men nu ges möjlighet att slutföra sina studier.<br />
Barnmorskor har tagit examen__________5<br />
Ännu en kull redo att möta verkligheten.<br />
Krönika | Värdet av utbildning____________6<br />
Av stående krönikören Nancy Hatch Dupree.<br />
Träffa SAKs nya generalsekreterare______8<br />
Anna-Karin Johansson tar över efter Torvald Åkesson.<br />
Utan kvinnlig medverkan går det inte____11<br />
<strong>Svenska</strong> riksdagskvinnor och kvinnliga afghanska kolleger.<br />
SAK i Sverige<br />
SAK engagerar unga_________________12<br />
”Mer deltagande demokrati”____________13<br />
25 maj | SAKs årsmöte_______________15<br />
Afghanistan nytt<br />
#1.2013<br />
Omslag | Zahra Mirzaei är utbildningsansvarig<br />
på SAKs barnmorskeskola i Sar-i-Pul.<br />
Omslagsfoto | Anders Rosén<br />
sak.se<br />
Afghanistan-nytt ges ut av <strong>Svenska</strong><br />
<strong>Afghanistankommittén</strong>, SAK.<br />
För signerade bidrag svarar författarna. Ansvarig utgivare: Lotta<br />
Hedström | Vik redaktör: Erik Halkjaer | Formgivning: Markus<br />
Håkansson Insänt material: Allt material <strong>som</strong> frilansartiklar, insändare<br />
mm skickas till erik.halkjaer@sak.se. För ej beställt material<br />
ansvaras ej. Allt material kan komma att publiceras på internet.<br />
ISSN 0280-7041<br />
Tryck: Trydells Tryckeri AB, Laholm<br />
Annonspriser: Helsida: 5 000 kr | 1/2-sida: 2 500 kr | 1/4-sida: 1<br />
250 kr<br />
Adress: <strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong>. Trekantsv.1, 117 43<br />
Stockholm. Tel 08-545 818 40 | Fax 08-545 818 55 | info@sak.se |<br />
sak.se | swedishcommittee.org<br />
Stöd SAK: PG 90 07 80-8 | BG 900-7808<br />
Afghanistan-nytt stöds med bidrag från Forum Syd. Forum Syd<br />
delar nödvändigtvis inte de åsikter <strong>som</strong> framförs. SAK ansvarar för<br />
innehållet.<br />
Upplaga: 9 500 ex. | Presslagd: 20 februari 2013<br />
Torvald Åkesson har ordet<br />
”Jag är imponerad”<br />
F<br />
ör att travestera på vad Afghanistankännare<br />
brukar säga så <strong>här</strong> års, så har ännu<br />
ett avgörande år för Afghanistan börjat.<br />
Enstaka positiva rapporter om några trevare<br />
till fredsförhandlingar blandas med beslut om<br />
att storleken på ISAF-styrkorna ska minska i snabbare<br />
takt än tidigare planer. Afghanistans president<br />
Hamid Karzai har träffat USA:s president Barack<br />
Obama. Pakistan har frigett fängslade företrädare<br />
för talibanerna. Ser vi början på något <strong>som</strong> kan<br />
likna en väg till fred och säkerhet? Eller är det bara<br />
en fortsättning på de senaste tio årens konflikt och<br />
osäkerhet? Om ett år vet vi hur det blev.<br />
vi fortsätter under alla förhållanden vårt arbete i Afghanistan. På<br />
<strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong> (SAK) håller vi på att ta fram en arbetsplan<br />
för perioden 2014-2017 (se sidan 12). Utgångspunkten är vår nya policy, <strong>som</strong><br />
på uppdrag av årsmötet fastställdes av förbundsstyrelsen i december förra året.<br />
Det är en omfattande och ambitiös process. Vi skruvar upp våra ambitioner<br />
och vill naturligtvis bli ännu bättre på det vi gör. Till <strong>som</strong>maren ska förbundsstyrelsen<br />
ta ställning till planen, den strategiska planen <strong>som</strong> den också kallas.<br />
vi brottas även med problemet med ett fortsatt minskande informationsbidrag<br />
från Forum Syd. Efter<strong>som</strong> vi har högre kostnader för kansliets förenings-<br />
och informationskostnader än inkomster bör vi minska våra utgifter och måste<br />
nu se till att få vår budget i balans. Vi har redan beslutat om en del besparingar,<br />
<strong>som</strong> till exempel att under 2013 minska antalet sidor i Afghanistan-nytt till 16.<br />
Vi noterar att många andra organisationer tvingats till liknande åtgärder och i<br />
vissa fall till och med lagt ner sina medlemstidningar. Vi hoppas givetvis att vi<br />
inte behöver gå så långt med Afghanistan-nytt, men just nu ser det allt annat än<br />
ljust ut. Under våren kommer en arbetsgrupp med representanter från förbundsstyrelsen<br />
och kansliet att försöka ta fram fler förslag till besparingsåtgärder.<br />
<strong>som</strong> ni vet har vi sedan i <strong>som</strong>ras haft en tillfällig lösning av generalsekreterarskapet.<br />
Jag har varit hedrad av att ha fått ta på mig uppdraget tills en<br />
ny generalsekreterare kommit på plats. Det har varit ett enastående spännande<br />
och roligt jobb. Jag har imponerats av <strong>hela</strong> SAK, av vad i gör i Afghanistan, av<br />
kansliets arbete och inte minst av det goda rykte och anseende SAK har i Afghanistan,<br />
i Sverige och internationellt. Men det är med glädje och lättnad <strong>som</strong><br />
jag lämnar över uppdraget till vår nya generalsekreterare Anna-Karin Johansson,<br />
<strong>som</strong> ni kan läsa mer om på sidorna 8-9. Jag önskar henne varmt välkommen<br />
till SAK och vill slutligen tacka för mig. Jag lämnar arbetet med saknad,<br />
men också med goda förhoppningar om att SAK kan fortsätta sin intressanta<br />
utveckling, med sina ansträngningar att göra skillnad, och att det finns aktiva<br />
och engagerade lokalföreningar och medlemmar, <strong>som</strong> stödjer och för det afghanska<br />
folkets talan i den svenska debatten.<br />
jag kommer självfallet att fortsätta följa utvecklingen i Afghanistan<br />
och vara medlem i SAK. Ett stort tack till alla och förhoppningsvis på<br />
återseende i någon form. •<br />
Torvald Åkeson | avgående generalsekreterare<br />
#1.13
Åter till<br />
skolbänken<br />
#1.13<br />
afghanistan-nytt<br />
TEMA | tillbAkA till skolAn<br />
”Det blir alltid problem när flickor måste sluta skolan för tidigt”<br />
I ett nytt projekt har <strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong><br />
(SAK) gett 60 unga kvinnor,<br />
<strong>som</strong> tvingats sluta skolan för tidigt,<br />
en möjlighet att återuppta sin skolgång.<br />
Afghanistannytt har träffat några av<br />
dem <strong>som</strong> fått en andra chans.<br />
Text & foto | Anders Rosén<br />
Efter att vid 15-års ålder slutat skolan i åttonde<br />
klass är Nusima Muradi, 18 år, tillbaka<br />
i skolan igen – ett giftermål, en son och tre<br />
års hemarbete senare. När hon nu störtar in<br />
med sonen Wahidullah på armen och handväskan<br />
dinglandes på axeln har lektionen<br />
redan börjat. Burkan åker upp på en krok<br />
på väggen och hon ursäktar sig på samma<br />
sätt en stressad småbarnsmamma skulle<br />
göra överallt.<br />
Vi befinner oss i den lilla byn Dasht-i-<br />
Qala, bortom staden Khwajaghar, i provinsen<br />
Takhar. Byn ligger mitt på en vidsträckt<br />
slätt <strong>som</strong> korsas av floden Amur, gränsen till<br />
Tadjikistan. Vid horisonten reser sig höga<br />
berg mot himlen.<br />
Skolbyggnaden påminner mest om en<br />
grå låda. Det är <strong>här</strong> de minsta barnen i<br />
trakten går i skolan. Några har klassrum,<br />
andra har lektioner i korridorer och en del i<br />
tält utanför. Det är slitet och skamfilat men<br />
leendena är många och blickarna glada och<br />
nyfikna.<br />
Numer finns också Nusimas nystartade<br />
klass i skolan. Hon och de andra unga kvinnorna<br />
<strong>som</strong> har fått återuppta skolgången har<br />
i alla fall ett eget klassrum. Fast utan bänkar.<br />
Men med en svart tavla och kateder där lärarinnan<br />
Saleha för tillfället leder en lektion<br />
i afrikansk geografi.<br />
– Alla kvinnorna är väldigt glada över<br />
att få vara tillbaka. Det betyder mycket för<br />
dem att kunna fortsätta skolan, säger Saleha,<br />
en jämförelsevis rutinerad lärare <strong>som</strong> undervisat<br />
i fyra år.<br />
Saleha är förvånad över hur snabbt<br />
kvinnorna har utvecklats <strong>som</strong> elever. Trots<br />
att en del av dem har varit hemma i flera år<br />
och borde ha viss studieovana, har det gått<br />
över förväntan. Hon tror att det beror på<br />
deras stora intresse och ambition.<br />
– Jag har sällan sett ett sådant engagemang,<br />
säger hon. Alla har planer för framtiden<br />
och vill läsa vidare, helst på universitet.<br />
Och de har talang för det, men det hänger<br />
på deras familjer. Det ska finnas pengar och<br />
stöd. Jag hoppas verkligen att några av dem<br />
kan förverkliga sina drömmar.<br />
3
afghanistan-nytt<br />
Grundskola för<br />
unga kvinnor<br />
Det heter Female<br />
Secondary Education<br />
men kallas<br />
”coaching classes”<br />
(eller grundskola för<br />
vuxna) och är ett nytt<br />
initiativ <strong>som</strong> SAK<br />
startade förra året.<br />
Det går ut på att få<br />
tillbaka flickor och<br />
kvinnor till skolan för<br />
att de ska fortsätta<br />
sin utbildning. Ofta<br />
har de fått sluta för<br />
tidigt, redan efter<br />
åttonde klass. Anledningarna<br />
kan vara<br />
flera: ekonomiska<br />
problem i familjen,<br />
lång skolväg, tidiga<br />
giftermål eller andra<br />
kulturella hinder.<br />
4<br />
Hittills har programmet<br />
nått 60 kvinnor i<br />
tre klasser i provinserna<br />
Takhar och<br />
Bamyan, i norra och<br />
centrala Afghanistan.<br />
Eleverna är registrerade<br />
i den lokala<br />
skola <strong>som</strong> ligger närmast<br />
deras hem och<br />
målsättningen är att<br />
de ska gå ut tolfte<br />
klass för att få gymnasiekompetens<br />
och<br />
kunna läsa vidare på<br />
universitetet.<br />
Framöver finns det<br />
planer på att starta<br />
förskoleklasser i<br />
anslutning till skolorna<br />
så att de unga<br />
mammorna kan ta<br />
med sig barnen och<br />
lämna dem medan<br />
de studerar. Projektet<br />
finansieras av Sida<br />
med 530 000 kronor<br />
under 2013-14.<br />
» Jag fick lov att sluta skolan efter åttonde klass<br />
efter<strong>som</strong> vi då skulle byta till en skola <strong>som</strong> ligger<br />
mycket längre bort. Min familj hade inte råd<br />
med resorna fram och tillbaka varje dag. Jag har sex syskon<br />
och min far är jordbrukare. Han hade helt enkelt inte<br />
tillräckligt med pengar. Jag förstod det men var mycket<br />
besviken över att behöva sluta skolan. Jag är mycket glad<br />
över att få vara tillbaka i skolan. Det känns så bra. Visserligen<br />
gick jag hemma bara ett år, men det var svårt.<br />
Jag hjälpte till i hemmet och så läste jag mycket, mest<br />
poesi. Senare vill jag också skriva en bok. Kanske blir jag<br />
författare och poet? Eller ännu hellre vill jag bli advokat.<br />
Under året <strong>som</strong> jag gick hemma såg jag många problem.<br />
Jag vill bli advokat för att kunna hjälpa andra <strong>som</strong> har det<br />
svårt. Det blir alltid problem när flickor måste sluta skolan<br />
för tidigt.”<br />
Aziza Sherzad, 15 år<br />
»Jag är jätteglad att få vara tillbaka i skolan. Jag<br />
tvingades att sluta skolan efter åttonde klass när<br />
jag var 15 år på grund av att jag skulle gifta mig.<br />
I nästan tre år skötte jag hemmet, men jag saknade skolan<br />
och mina kamrater. Jag vill gå klart tolfte klass och efter<br />
det kanske jag kan studera vidare. Om det går. Min man<br />
har en liten butik i Khwajaghar och han vill att jag ska gå<br />
klar skolan. Också min övriga familj stödjer mig. Men jag<br />
måste ta med min son Wahidullah till skolan nästan varje<br />
dag. Han är 1 år och 4 månader och det finns oftast ingen<br />
annan <strong>som</strong> kan ta hand om honom. Min man kan ju inte<br />
ha honom i butiken. Men vi elever brukar hjälpas åt med<br />
våra barn i skolan. Innan den <strong>här</strong> klassen startade spreds<br />
informationen snabbt bland alla flickor <strong>som</strong> inte hade fått gå<br />
klar skolan. Vad jag vet är alla mina kamrater tillbaka. Ingen<br />
är kvar hemma.”<br />
Nusima Muradi, 18 år (t.v. med sonen Wahidullah)<br />
#1.13
Övning ger färdighet.<br />
En ny kull tar examen<br />
från prisbelönt utbildning<br />
I slutet av februari tog en ny kull<br />
barn morskor sin examen vid SAKs<br />
utbildning för barnmorskor i SariPul,<br />
i norra Afghanistan. Nu återvänder de<br />
20 unga kvinnorna till sina hembyar för<br />
fem års arbete.<br />
Text & foto | Anders Rosén<br />
Snart ska de ta ansvaret för förlossningar,<br />
mödra- och barnhälsovård <strong>som</strong> nybakade<br />
barnmorskor, men när Afghanistan-nytt<br />
kommer på besök sitter de ännu högtidligt<br />
uppradade utefter väggarna och<br />
antecknar flitigt.<br />
Utbildningsansvarig Zahra Mirzaei<br />
(<strong>som</strong> pryder omslaget på denna tidning)<br />
uttrycker en stor beundran för sina elever:<br />
– Den förra kursen blev för två år sedan<br />
utsedd till den bästa i <strong>hela</strong> Afghanistan.<br />
Jag hoppas och tror att den <strong>här</strong> kullen<br />
barnmorskor i Sar-i-Pul får lika bra betyg.<br />
Vi vill vinna i år också.<br />
Det är Afghanistans barnmorskeförening<br />
<strong>som</strong> varje år genomför en utvärde-<br />
#1.13<br />
ringar av alla barnmorsekeutbildningar<br />
i Afghanistan, totalt 24 stycken. Hittills<br />
har tre kullar barnmorskor gått ut SAKs<br />
utbildning i Sar-i-Pul. Den första kom på<br />
tredje plats i bedömningen. Den andra<br />
kursen kom tvåa. Och den tredje, då SAK<br />
hade tagit över ansvaret, blev utsedd till<br />
den bästa i <strong>hela</strong> landet. När nu den fjärde<br />
kursen ska avslutas är förväntningarna<br />
höga.<br />
Under utbildningen har de unga kvinnorna<br />
varit med om ett stort antal förlossningar<br />
och även praktiserat på sjukhuset i<br />
Sar-i-Pul.<br />
– Flickorna är väl förberedda men<br />
de kommer att få ett stort ansvar, menar<br />
Zahra Mirzaei. De åker nu tillbaka till<br />
sina hembyar och skriver kontrakt på att<br />
de ska jobba där i minst fem år. Och de är<br />
väldigt efterlängtade. Efter<strong>som</strong> de redan<br />
är kända i sina byar <strong>som</strong> pålitliga personer,<br />
kommer folk att vända sig till dem<br />
med stort förtroende. Många bybor har<br />
redan hört av sig och undrar när de går i<br />
tjänst. •<br />
afghanistan-nytt<br />
TEMA | tillbAkA till skolAn<br />
sAk startar utbildning<br />
för sjuksköterskor<br />
i februari startade SAK en ny<br />
utbildning för sjuksköterskor. 24 unga<br />
kvinnor från olika delar av provinsen<br />
Laghman, öster om Kabul ska under två<br />
års tid utbildas till sjuksköterskor i provinshuvudstaden<br />
Mehtarlam.<br />
Afghanistan lider stor brist på<br />
utbildade sjuksköterskor och kvinnlig<br />
hälsovårdspersonal, i synnerhet på<br />
landsbygden. Därför startade landets<br />
hälsovårdsministerium 2011 ett program<br />
för att utbilda fler kvinnliga sjuksköterskor.<br />
Den nu nystartade utbildningen drivs<br />
av <strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong> i<br />
samarbete med Norska <strong>Afghanistankommittén</strong><br />
och liknar de redan väletablerade<br />
utbildningarna av barnmorskor i Maidan<br />
Shahr och Sar-i-Pul. Förhoppningen är att<br />
sjuksköterskeutbildningen ska spela en<br />
lika stor roll för den afghanska hälsovården<br />
<strong>som</strong> barnmorskeutbildningen spelat<br />
för mödrahälsovården.<br />
Sjuksköterskestudenterna ska tränas<br />
att både kunna förebygga sjukdomar och<br />
vårda redan sjuka. Detta i motsats till<br />
mycket av att den redan etablerade hälsovården<br />
på den afghanska landsbygden<br />
enbart är inriktad på vård. Efter att de<br />
tagit examen kommer de unga kvinnorna<br />
att återvända hem för att jobba i kliniker i<br />
sina hemdistrikt. •<br />
barnmorskestudenter<br />
i Wardak åter i skolan<br />
i januari kunde barnmorskestudenterna<br />
vid SAKs utbildning i Maidan Shahr<br />
återvända till studierna efter ett mer än<br />
en månad långt uppehåll. Den 23 november<br />
förra året jämnades deras sovsalar<br />
och delar av utbildningslokalerna med<br />
marken vid en bombexplosion. I slutet av<br />
december hittades nya lokaler.<br />
Utbildningen är ett samarbete med<br />
den Norska <strong>Afghanistankommittén</strong> och<br />
finansieras av det svenska Postkodlotteriet.<br />
Vid bombattacken <strong>som</strong> var riktad mot<br />
regeringsbyggnader i närheten förstördes<br />
även SAKs lokala kontor i staden och tre<br />
anställda skadades lindrigt. •<br />
5
afghanistan-nytt<br />
krönika<br />
Värdet av<br />
utbildning<br />
Den avsky för sekulär skolutbildning <strong>som</strong> så många afghaner<br />
kände när deras jihad inleddes för över 30 år<br />
sedan har nu förbytts i en entusiastisk – man skulle<br />
till och med kunna säga passionerad – efterfrågan på<br />
mer och mer utbildning. Varje år är det en miljon barn <strong>som</strong> börjar<br />
skolan. Ansökningarna till de statliga universiteten är långt fler än<br />
de tillgängliga platserna.<br />
Text | Nancy Hatch Dupree<br />
Översättning | Charlotte Hjukström<br />
I brist på statliga universitetsplatser vänder sig studenterna till<br />
den uppsjö av privata högskolor <strong>som</strong> har vuxit upp över <strong>hela</strong> landet.<br />
Enbart i Kabul finns det ett femtiotal sådana högskolor, och<br />
medan några erbjuder en utbildning av ganska begränsat värde<br />
har andra snabbt utvecklats till högt respekterade lärosäten. De<br />
privata skolorna tar ut rejäla avgifter, men kunskapstörsten är så<br />
stor att många drar in på sina egna och familjens övriga behov för<br />
att kunna skaffa sig en utbildning.<br />
dock finns det runt fem miljoner barn i skolåldern, varav<br />
omkring tre miljoner flickor, <strong>som</strong> inte går i skolan, till stor del<br />
beroende på brister i systemet. Dessutom kan det vara riskabelt<br />
och till och med livsfarligt bara att ta sig till skolan, i synnerhet för<br />
flickorna i de områden där talibaner och andra motståndsgrupper<br />
i praktiken har återtagit kontrollen. Under förra året dokumenterades<br />
185 attacker mot skolor: flickskolor brändes ner och flickor<br />
blev skjutna eller fick syra kastad i ansiktet på väg till skolan –<br />
något <strong>som</strong> för tankarna till 1970-talet då Afghanistans kvinnor<br />
för första gången började röra sig fritt på gatorna och utsattes för<br />
liknande attacker.<br />
Afghanistans oberoende människorättskommission (AIHRC)<br />
6<br />
registrerade 4 000 fall av våld mot kvinnor i hemmet från juni till<br />
december 2012, och många av fallen uppvisar en grymhet <strong>som</strong><br />
vida överstiger de vanligare formerna av kvinnomisshandel i västerlandet.<br />
Halshuggning, hängning och svält toppar listan. Kraften<br />
i de känslor <strong>som</strong> exploderar när kvinnor anses ha brutit mot anständighetens<br />
lagar saknar gränser. I vissa områden är det därför<br />
en modig upprorshandling bara att gå i skolan.<br />
trots dessa beklämmande rapporter är Sima Samar,<br />
AIHRC:s dynamiska ordförande, fortsatt övertygad om att situationen<br />
kommer att förbättras. Den uppmärksamhet <strong>som</strong> nu riktas<br />
mot dessa brott, tillsammans med explosionen inom kommunikationsteknologin,<br />
kommer att öka medvetenheten så att dagens<br />
händelser, till skillnad från dem <strong>som</strong> tidigare tystades ner, kan lyftas<br />
fram i offentligheten och åtgärdas mer effektivt. Detta kräver<br />
emellertid en offensiv och genomgripande upplysningskampanj<br />
på landsbygden, i synnerhet bland männen, och viktigast av allt<br />
är det att en större del av landsbygdsbefolkningen får utbildning.<br />
En viktig målgrupp är de konservativa familjer <strong>som</strong> inte stödjer<br />
våldet, men ser det <strong>som</strong> onödigt riskabelt att skicka sina döttrar<br />
till skolan när de ändå anser att flickornas plats är i hemmet. De<br />
familjerna behöver komma till insikt om att skolgång för flickor,<br />
även om de stannar i hemmet, är något <strong>som</strong> ökar <strong>hela</strong> familjens<br />
välbefinnande på flera olika sätt. Men för att sprida den insikten<br />
är det nödvändigt att tänka kreativt och gå utanför det formella<br />
skolsystemet.<br />
när talibanerna kom till makten i Kabul i september 1996<br />
stängdes de flesta flickskolorna, och det hemliga nätverket av<br />
underjordiska skolor hade svårt att nå upp till en grundläggande<br />
kvalitetsnivå. Så störtades talibanregimen i november 2001, och i<br />
mars 2002 inleddes en stor kampanj under parollen ”Tillbaka till<br />
skolan”, där tyngdpunkten låg på att få i gång lågstadieskolorna<br />
#1.13
igen. Men efter<strong>som</strong> utbildningsministeriet beslöt att barn över nio<br />
års ålder inte fick börja i första klass, blev pojkar och flickor mellan<br />
tio och arton år hängande i luften utan något större hopp om<br />
att någonsin få en utbildning.<br />
för att lösa det problemet inleddes en rad uppfinningsrika<br />
biståndsprogram, bland annat ett antal projekt med intensivstudier<br />
för att hjälpa de överåriga eleverna att läsa in årskurserna 1–6.<br />
De eleverna läste in två årskurser per år genom längre skoldagar,<br />
fler skoldagar i veckan och kortare lov. Klassernas storlek begränsades<br />
till 25–30 elever för ett bättre samspel mellan elev och lärare.<br />
Många av dessa elever fortsatte sedan med att läsa in årskurs<br />
6–12, vilket öppnade möjligheter att läsa vidare. Intensivkurserna<br />
innehöll bland annat administration, bokföring och annat <strong>som</strong><br />
efterfrågades på arbetsmarknaden. Utanför skolsystemet finns<br />
det också framgångsrika projekt <strong>som</strong> har ännu mer att erbjuda<br />
elever på högre nivå. I Herat finns det till exempel ett IT-företag<br />
<strong>som</strong> under ledning av en afghansk kvinna utvecklar programvara<br />
för myndigheter, högskolor och utländska organisationer. Där får<br />
kvinnor tillgång till datorer och därmed till internet, <strong>som</strong> har över<br />
en miljon användare i Afghanistan, enligt Internationella Valutafondens<br />
siffror för 2010.<br />
snabbkurserna för äldre barn och ungdomar organiserades<br />
av etablerade afghanska organisationer med lång erfarenhet<br />
av fältarbete bland afghanska flyktingar i Pakistan. Först inledde<br />
de en dialog med den berörda lokalbefolkningen för att försäkra<br />
sig om att även flickorna skulle få ta del av utbildningen. När beslutet<br />
väl hade förankrats ordnade man skollokaler <strong>som</strong> var inrymda<br />
i bostäder eller moskéer enligt invånarnas egna önskemål,<br />
och undervisningen skedde under övervakning – eller till och med<br />
ledning – av lokala styrelser, vilket lugnade även de mest konservativa<br />
medborgarnas farhågor. Tusentals pojkar och flickor med<br />
#1.13<br />
afghanistan-nytt<br />
TEMA | tillbAkA till skolAn<br />
» Bristen på långsiktighet och hållbarhet i samhällsplaneringen<br />
har hämmat utvecklingen på alla områden i<br />
många år. De utvecklingsprogram <strong>som</strong> får fortsätta visar<br />
på ett imponerande sätt hur effektivt det kan vara med kreativitet<br />
och nytänkande.<br />
Nancy Hatch Dupree<br />
vitt skilda bakgrunder fick skolutbildning på detta sätt, även unga<br />
kvinnor <strong>som</strong> hunnit gifta sig och få barn. Men det var inte lätt<br />
att hitta lärare <strong>som</strong> var beredda att lägga ner så mycket kraft och<br />
arbetstid, och därför blev fortbildning för lärare ett viktigt inslag.<br />
Många av de <strong>här</strong> utbildningarna upphörde, föga förvånande,<br />
när de inte längre fick ekonomiskt stöd. Bristen på långsiktighet<br />
och hållbarhet i samhällsplaneringen har hämmat utvecklingen på<br />
alla områden i många år. De utvecklingsprogram <strong>som</strong> får fortsätta<br />
visar på ett imponerande sätt hur effektivt det kan vara med kreativitet<br />
och nytänkande. En högre utbildningsnivå hos befolkningen<br />
på landsbygden kommer att öka möjligheterna till fred, enighet<br />
och välstånd.<br />
om samhällsplanerarna på nationell nivå kunde fatta<br />
vilken enorm resurs en utbildad landsbygdsbefolkning skulle utgöra,<br />
så skulle de sätta in omfattande och samordnade satsningar<br />
på landsbygdens utveckling. Med ett brett utbud av arbetstillfällen<br />
på landsbygden skulle de <strong>som</strong> nyligen fått utbildning inte behöva<br />
söka sig till de överbefolkade städerna. På så sätt kunde man motverka<br />
det växande hotet från missnöjda ungdomar och framför<br />
allt sätta punkt för de gångna årens<br />
misslyckanden. Tyvärr är detta till stor<br />
del önsketänkande, efter<strong>som</strong> utvecklingsstrategerna<br />
ännu inte har fått upp<br />
ögonen för värdet av en omfattande<br />
satsning på regional utveckling. Men<br />
vi får aldrig ge upp hoppet. •<br />
7
afghanistan-nytt<br />
» Vi har utvecklingsproblem <strong>här</strong> hemma<br />
också, <strong>som</strong> diskriminering och övergrepp<br />
på människors rättigheter.”<br />
Hon tar med sig lång erfarenhet av<br />
mänskliga rättigheter och kunskaper<br />
från chefsposter på en rad olika<br />
organisationer, men också ett stort intresse<br />
för barnboksförfattaren Astrid<br />
Lindgren. Afghanistannytt har träffat<br />
<strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong>s nya<br />
generalsekreterare AnnaKarin Johansson<br />
i ett vintrigt Stockholm, nyss<br />
hemkommen från sitt första Afghanistanbesök.<br />
Text | Erik Halkjaer<br />
Foto | Christoffer Hjalmarsson<br />
Det var under ett år med mindre jobb,<br />
efter att hon lämnat Forum för levande<br />
historia och innan hon började på Diskriminering<strong>som</strong>budsmannen,<br />
<strong>som</strong> möjligheten<br />
dök upp. Anna-Karin Johansson kunde<br />
skriva den där boken om Astrid Lindgrens<br />
Stockholm, <strong>som</strong> hon så länge funderat på.<br />
Som så många andra föräldrar läste<br />
hon och hennes man, Astrid Lindgrens<br />
8<br />
AnnaKarin Johansson<br />
För människors<br />
lika värde<br />
Anna-Karin Johansson är SAKs nya generalsekreterare<br />
böcker för barnen. De levde på Västmannagatan,<br />
inte långt från Sankt Eriksplan<br />
och Vasaparken där Astrid Lindgren själv<br />
bodde under många år. De passerade<br />
ofta platser i böckerna och en nyfikenhet<br />
väcktes hos journalisten Anna-Karin.<br />
Under ett år dök hon ner i arkiv, letade<br />
efter husen där Astrid Lindgren bott<br />
och sökte upp platser <strong>som</strong> förekommer<br />
i hennes böcker. Bland annat upptäckte<br />
hon att Karlsson på taket måste ha kommit<br />
till när den folkkära författarinnan<br />
levde i en liten taklägenhet vid Sankt<br />
Eriksplan, ovanför Atla<strong>som</strong>rådet med en<br />
storslagen utsikt över Stockholms hustak.<br />
− Jag fascineras av mörkret i Astrid<br />
Lindgrens böcker, berättar Anna-Karin i<br />
ett av valven ner mot Atla<strong>som</strong>rådet. Hon<br />
ställde många existentiella frågor i böckerna<br />
och hade ett samhällspatos.<br />
Likheter med Astrid Lindgren<br />
Medan snön faller över de lekande barnen<br />
i Vasaparken berättar Anna-Karin<br />
anekdoter ur Astrid Lindgrens liv. Lik<strong>som</strong><br />
författarinnan har Anna-Karin rötterna på<br />
landsbygden. Hon växte upp i Farsta, men<br />
tillbringade mycket tid hos sina mor- och<br />
farföräldrar på åkrarna utanför Borås.<br />
Likheterna är fler. Båda blev journalister<br />
och intresserade sig för internationella<br />
frågor och mänskliga rättigheter.<br />
Astrid Lindgren engagerade sig för judarna<br />
<strong>som</strong> förföljdes under andra världskriget.<br />
Efter att Anna-Karin lämnat<br />
journalistiken och jobbat på det statliga<br />
biståndsorganet Sida och Regeringskansliet<br />
tog hon sig an att sprida kunskap om<br />
Förintelsen.<br />
– Inte kunde jag då ana att projektet<br />
jag ledde skulle få stort genomslag och<br />
resultera i en av Sveriges mest spridda<br />
böcker ”Om detta må ni berätta…”. Jag<br />
fick vara med och bygga upp en helt ny<br />
myndighet, Forum för levande historia,<br />
med uppdrag att stärka demokrati och<br />
mänskliga rättigheter, säger Anna-Karin.<br />
Intresset för utvecklingsfrågor och<br />
#1.13
3 om Anna-Karin | Varför blir Anna-Karin en bra<br />
generalsekreterare för <strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong>?<br />
n ”Anna-Karin har en förmåga att få människor<br />
att bli motiverade och engagerade,<br />
att arbeta åt samma håll och att tro på<br />
möjligheten till samhällsförändring. Detta,<br />
tillsammans med hennes förkärlek för organisation<br />
och struktur, gör att jag tror att<br />
hon har mycket goda förutsättningar för<br />
att bli en framgångsrik generalsekreterare<br />
för <strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong>.”<br />
Lars Thornberg, tidigare kollega på<br />
Diskriminering<strong>som</strong>budsmannen<br />
mänskliga rättigheter väcktes under åren<br />
<strong>som</strong> journalist på bland annat Dagens<br />
Nyheters utlandsredaktion, svenska<br />
Amnestys tidskrift Amnesty Press och<br />
frilansuppdrag i Östafrika. Själv beskriver<br />
Anna-Karin det <strong>som</strong> att hon ”tog hem”<br />
intresset för utvecklingsfrågor. Hon jobbade<br />
med Sveriges utlandsbistånd, men<br />
vände på problematiken.<br />
− Vi har utvecklingsproblem <strong>här</strong><br />
hemma också, <strong>som</strong> diskriminering och<br />
övergrepp på människors rättigheter.<br />
Det borde därför inte överraska<br />
någon att hon till slut hamnade på Diskriminering<strong>som</strong>budsmannen.<br />
Givetvis<br />
ett par stenkast från Vasaparken. Mer<br />
oväntat kan tyckas är att hon redan<br />
efter ett år fick ett samtal och en fråga<br />
om hon var intresserad av att ta sig an<br />
<strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong> med 6<br />
000 anställda och en budget på en kvarts<br />
miljard kronor.<br />
Anna-Karin beskriver sig själv <strong>som</strong><br />
en i grunden nyfiken person <strong>som</strong> ofta<br />
utmanar sig själv ”genom att ifrågasätta<br />
mina egna föreställningar”, men att hon<br />
tackade ja till uppdraget har en enklare<br />
förklaring än så.<br />
− Det var en möjlighet att få återvända<br />
till mitt engagemang för biståndsfrågor,<br />
och samtidigt fortsätta med frågor<br />
<strong>som</strong> jag ägnat <strong>hela</strong> mitt vuxna liv åt, hur<br />
man skapar ett samhälle där alla människors<br />
lika värde respekteras. Det var<br />
också viktigt att det var just SAK, <strong>som</strong><br />
#1.13<br />
n”Anna-Karin är en av mina bästa vänner.<br />
Hon är en rar blomma - en positiv och<br />
varm tjej <strong>som</strong> förenar knivskarp begåvning<br />
med stor empati. Hon besitter just den sorts<br />
optimism och målmedvetenhet <strong>som</strong> jag<br />
tror behövs i en organisation <strong>som</strong> <strong>Svenska</strong><br />
<strong>Afghanistankommittén</strong>. Ljuset <strong>som</strong> tändes<br />
i hennes ögon när hon berättade för mig<br />
om sitt nya jobb var detsamma <strong>som</strong> jag såg<br />
efter hennes första längre stipendievistelse<br />
i Tanzania, hur <strong>hela</strong> hennes perspektiv<br />
förändrades, vad hon ville göra i livet.”<br />
Ingrid Carlberg, nära vän<br />
jag uppfattar <strong>som</strong> en seriös organisation,<br />
starkt förankrad i den miljö där man<br />
verkar. Den kunskap och erfarenhet <strong>som</strong><br />
byggts upp under 30 år är en förutsättning<br />
för att kunna komma nära och samarbeta<br />
med människor <strong>som</strong> SAK vill stötta i ett<br />
förändringsarbete. Att SAK är en folkrörelse<br />
där medlemmarna spelar en viktig<br />
roll tycker jag också är positivt.<br />
• Vad tar du med dig då, vad kan du<br />
erbjuda SAK?<br />
− Min erfarenhet av att jobba <strong>som</strong> chef<br />
inom flera olika organisationer, arbetet<br />
med mänskliga rättigheter, mitt kontaktnät<br />
och mitt engagemang för att bidra till<br />
att de svagaste i ett samhälle får möjligheter<br />
till ett bättre liv och att använda sin<br />
egen kraft att förändra.<br />
• Vilka är de stora utmaningarna, <strong>som</strong> du<br />
ser det?<br />
− Förändringarna i Afghanistan. Hur verkligheten<br />
förändras och hur vi kan anpassa<br />
oss till den. En fråga <strong>som</strong> jag ställer mig på<br />
alla nya arbetsplatser är också hur vi kan<br />
visa att vi når de resultat <strong>som</strong> vi påstår oss<br />
nå. Medlemmarnas engagemang är också<br />
betydelsefullt. Det finns en utmaning i att<br />
få dem att känna att de är en del av den<br />
verksamhet vi bedriver i Afghanistan.<br />
• Vad är det första du ska göra när du<br />
börjar?<br />
− Lyssna, jag ska lyssna. •<br />
afghanistan-nytt<br />
n ”Anna-Karin är en av de mest respektfulla<br />
och genuint nyfikna personer jag<br />
vet i möten med människor från andra<br />
kulturer och religioner. Det är skönt att<br />
kunna säga det med hjärtat, för jag tror det<br />
är extremt viktiga egenskaper i hennes nya<br />
jobb. Anna-Karin är också en person <strong>som</strong><br />
verkligen försöker hitta det fina och bra<br />
hos dem hon möter – vän eller fiende.”<br />
Bosse Lindquist, make<br />
AnnaKarin Johansson<br />
Bor | Södermalm, Stockholm<br />
Familj | maken Bosse, tre barn<br />
Bakgrund | journalist, enhetschef på<br />
Sida, projektledare på Regeringskansliet,<br />
avdelningschef och tf överintendent<br />
på Forum för levande historia och<br />
chef för utvecklingsenheten på Diskriminering<strong>som</strong>budsmannen.<br />
Författare till<br />
boken ”Astrid Lindgren i Stockholm”<br />
Fritidsintressen | <strong>Läs</strong>a, vara med<br />
familjen, vara i fritidshuset på Ingmarsö<br />
i Stockholms skärgård.<br />
<strong>Läs</strong>er just nu | Konsten att vara kvinna<br />
av Caitlin Moran<br />
Lyssnar ofta på | Aretha Franklin, The<br />
Fugees, Jan Garbarek och Hilliardensembeln<br />
Favoritbok av Astrid Lindgren | Ronja<br />
Rövardotter, efter<strong>som</strong><br />
den till skillnad från<br />
till exempel Bröderna<br />
Lejonhjärta och Mio<br />
min Mio innehåller försoning<br />
och en lösning<br />
på hur man kan leva<br />
tillsammans trots sina<br />
motsättningar.<br />
9
afghanistan-nytt<br />
10<br />
Medgivande autogiro<br />
Ja, jag vill bli månadsgivare i SAK!<br />
Annat belopp____________kr<br />
100 kr 200 kr 300 kr<br />
Överförs sista bankdagen i varje månad<br />
Jag vill även bli medlem i SAK (19 kr/mån av angivet belopp).<br />
Skriv tydligt!<br />
Bank ____________________________________________________________<br />
Kontonr (har du personnummerkonto behövs inte clearingnr)<br />
–<br />
Personnr, 10 siffror (krav från bankgirocentralen)<br />
Namn ___________________________________________________________<br />
Gatuadress ___________________________________________________________<br />
Postadress ___________________________________________________________<br />
Telefon ___________________________________________________________<br />
Epost ___________________________________________________________<br />
Jag godkänner villkoren (nedan) för betalning via autogiro<br />
Namnteckning ___________________________________________________________<br />
Ort och datum ___________________________________________________________<br />
Skickas portofritt till: <strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong>. Svarspost 1101 355 00. 110 43 Stockholm<br />
Medgivande till betalning via Autogiro<br />
Undertecknad (”betalaren”), medger att betalning får göras genom<br />
uttag från angivet konto eller av betalaren senare angivet konto,<br />
på begäran av angiven betalningsmottagare för betalning till<br />
denne på viss dag (”förfallodagen”) via Autogiro. Betalaren samtycker<br />
till att behandling av personuppgifter <strong>som</strong> lämnats i detta<br />
medgivande behandlas av betalarens betaltjänstleverantör, betalningsmottagaren,<br />
betalningsmottagarens betaltjänstleverantör<br />
och Bankgirocentralen BGC AB för administration av tjänsten.<br />
Personuppgiftsansvariga för denna personuppgiftsbehandling är<br />
betalarens betaltjänstleverantör, betalningsmottagaren samt betalningsmottagarens<br />
betaltjänstleverantör. Betalaren kan när <strong>som</strong><br />
helst begära att få tillgång till eller rättelse av personuppgifterna<br />
genom att kontakta betalarens betaltjänstleverantör. Ytterligare<br />
information om behandling av personuppgifter i samband med<br />
betalningar kan finnas i villkoren för kontot och i avtalet med betalningsmottagaren.<br />
Betalaren kan när <strong>som</strong> helst återkalla sitt samtycke,<br />
vilket medför att tjänsten i sin helhet avslutas.<br />
Allmänt<br />
Autogiro är en betaltjänst <strong>som</strong> innebär att betalningar utförs från betalarens<br />
konto på initiativ av betalningsmottagaren. För att betalaren<br />
ska kunna betala via Autogiro, ska betalaren lämna sitt medgivande till<br />
betalningsmottagaren om att denne får initiera betalningar från betalarens<br />
konto. Dessutom ska betalarens betaltjänstleverantör (t ex bank<br />
eller betalningsinstitut) godkänna att kontot kan användas för Autogiro<br />
och betalningsmottagaren ska godkänna betalaren <strong>som</strong> användare<br />
av Autogiro. Betalarens betaltjänstleverantör är inte skyldig att pröva<br />
behörigheten av eller meddela betalaren i förväg om begärda uttag.<br />
Uttag belastas betalarens konto enligt de regler <strong>som</strong> gäller hos betalarens<br />
betaltjänstleverantör. Meddelande om uttag får betalaren från<br />
Klipp ut, lägg i kuvert och posta<br />
sin betaltjänstleverantör. Medgivandet kan på betalarens begäran<br />
överflyttas till annat konto hos betaltjänstleverantören eller till konto<br />
hos annan betaltjänstleverantör.<br />
Definition av bankdag<br />
Med bankdag avses alla dagar utom lördag, söndag, mid<strong>som</strong>marafton,<br />
julafton eller nyårsafton eller annan allmän helgdag.<br />
Information om betalning<br />
Betalaren kommer av betalningsmottagaren att meddelas belopp,<br />
förfallodag och betalningssätt senast åtta bankdagar före förfallodagen.<br />
Detta kan meddelas inför varje enskild förfallodag eller vid<br />
ett tillfälle avseende flera framtida förfallodagar. Om meddelandet<br />
avser flera framtida förfallodagar ska meddelandet lämnas senast<br />
åtta bankdagar före den första förfallodagen. Detta gäller dock inte<br />
fall då betalaren godkänt uttaget i samband med köp eller beställning<br />
av vara eller tjänst. I sådant fall får betalaren meddelande av<br />
betalningsmottagaren om belopp, förfallodag och betalningssätt i<br />
samband med köpet och/eller beställningen. Genom undertecknandet<br />
av detta medgivande lämnar betalaren sitt samtycke till att betalningar<br />
<strong>som</strong> omfattas av betalningsmottagarens meddelande enligt<br />
denna punkt genomförs.<br />
Täckning måste finnas på kontot<br />
Betalaren ska se till att täckning finns på kontot senast kl 00.01 på<br />
förfallodagen. Har betalaren inte täckning på kontot på förfallodagen<br />
kan det innebära att betalningar inte blir utförda. Om täckning<br />
saknas för betalning på förfallodagen får betalningsmottagaren göra<br />
ytterligare uttagsförsök under de kommande bankdagarna. Betalaren<br />
kan på begäran få information från betalningsmottagaren om<br />
antalet uttagsförsök.<br />
Vi behöver fler månadsgivare!<br />
Att ha ett stort antal månadsgivare ger oss<br />
en långsiktig trygghet för vår verksamhet i<br />
Afghanistan och det är dessutom mycket<br />
kostnadseffektivt. Som månadsgivare<br />
stöder du all vår verksamhet; utbildning,<br />
hälsovård, rehabilitering av människor med<br />
funktionsnedsättning samt landsbygdsutveckling.<br />
Tack för ditt stöd!<br />
Gör <strong>som</strong> tusentals andra<br />
– bli månadsgivare!<br />
Foto | Christoffer Hjalmarsson<br />
Stoppa betalning, återkallelse av betalningsorder<br />
Betalaren får stoppa en betalning genom att kontakta antingen betalningsmottagaren<br />
senast två bankdagar före förfallodagen eller sin<br />
betaltjänstleverantör senast bankdagen före förfallodagen vid den<br />
tidpunkt <strong>som</strong> anges av betaltjänstleverantören. Om betalaren stoppar<br />
en betalning enligt ovan innebär det att den aktuella betalningen<br />
stoppas vid ett enskilt tillfälle. Om betalaren vill att samtliga framtida<br />
betalningar <strong>som</strong> initieras av betalningsmottagaren ska stoppas<br />
måste betalaren återkalla medgivandet.<br />
Medgivandets giltighetstid, återkallelse<br />
Medgivandet gäller tills vidare. Betalaren har rätt att när <strong>som</strong> helst<br />
återkalla medgivandet genom att kontakta betalningsmottagaren<br />
eller sin betaltjänstleverantör. Meddelandet om återkallelse av medgivandet<br />
ska för att stoppa ännu inte genomförda betalningar vara<br />
betalningsmottagaren tillhanda senast fem bankdagar före förfallodagen<br />
alternativt vara betalarens betaltjänstleverantör tillhanda senast<br />
bankdagen före förfallodagen vid den tidpunkt <strong>som</strong> anges av betaltjänstleverantören.<br />
Rätten för betalningsmottagaren och betalarens<br />
betaltjänstleverantör att avsluta anslutningen till Autogiro<br />
Betalningsmottagaren har rätt att avsluta betalarens anslutning till<br />
Autogiro trettio dagar efter det att betalningsmottagaren underrättat<br />
betalaren <strong>här</strong>om. Betalningsmottagaren har dock rätt att omedelbart<br />
avsluta betalarens anslutning till Autogiro om betalaren vid upprepade<br />
tillfällen inte har haft tillräcklig kontobehållning på förfallodagen<br />
eller om det konto <strong>som</strong> medgivandet avser avslutas eller om betalningsmottagaren<br />
bedömer att betalaren av annan anledning inte bör<br />
delta i Autogiro. Betalarens betaltjänstleverantör har rätt att avsluta<br />
betalarens anslutning till Autogiro i enlighet med de villkor <strong>som</strong> gäller<br />
mellan betalarens betaltjänstleverantör och betalaren.<br />
#1.13
Vid firande av SAKs 30 år i Afghanistan fick de svenska riksdagsledamöterna Lena Asplund<br />
(M), Carin Runeson (S) och Annika Eclund (kd) bland annat träffa senatorn och ledamoten av det<br />
afghanska parlamentets övre kammare, Abdul Baqi Bary.<br />
”om det finns vilja,<br />
finns det en lösning”<br />
Utan en stark kvinnlig medverkan i<br />
Afghanistans politik kommer varken<br />
någon verklig samhällsförändring<br />
eller fred att uppnås i landet. Under<br />
den devisen inledde <strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong>s<br />
ordförande och<br />
Riksdagsledamoten, Lotta Hedström,<br />
ett samarbetsprojekt mellan fyra<br />
svenska och fyra afghanska kvinnliga<br />
parlamentsledamöter.<br />
Text | Erik Halkjaer<br />
Foto | Anders Rosén<br />
I samband med att SAK firade 30 års<br />
närvaro i Afghanistan i november förra<br />
året reste Lotta Hedström (mp) till Kabul<br />
tillsammans med tre riksdagskollegor,<br />
Lena Asplund (m), Carin Runeson (s)<br />
och Annika Eclund (kd). I Kabul mötte<br />
de Rangina Kargar, Shinkai Karokail,<br />
Raihana Azad och Shukria Barakzai – alla<br />
ledamöter i det afghanska parlamentets<br />
underhus Wolesi Jirga.<br />
Mötet resulterade i en gemensam<br />
överenskommelse om att under 2013<br />
bland annat arbeta för en handlingsplan<br />
för FNs resolution 1325, om kvinnligt<br />
deltagande i demokrati och fredsarbete, i<br />
Afghanistan. Tillbaka i Sverige lyckades<br />
de fyra svenska parlamentarikerna få ett<br />
antal kollegor att skriva under ett brev till<br />
Afghanistans president Hamid Karzai. I<br />
brevet ställde de krav på att Karzai borde<br />
#1.13<br />
öka det kvinnliga deltagandet i landets<br />
freds- och förhandlingsarbete.<br />
– Och den 14-19 maj kommer de afghanska<br />
kvinnorna hit. Vi fick till slut det<br />
ekonomiska stöd vi behövde för utbytet.<br />
De afghanska kvinnorna har lärt mig säga<br />
att finns det vilja, finns det också en lösning,<br />
säger Lotta Hedström.<br />
Möte kolleger emellan<br />
Det <strong>hela</strong> började egentligen med att Lotta<br />
deltog i flera parlamentarikerutbyten<br />
mellan Sverige och ett par länder i Afrika.<br />
Hon tyckte att det var en bra form av<br />
bistånd – att mötas <strong>som</strong> kollegor och jämlikar<br />
och dela med sig av erfarenheter och<br />
tankar utifrån samma perspektiv.<br />
Under mandatperioden 2002-2006<br />
var Lotta ledamot i Riksdagens utrikesutskott.<br />
Det var då hon för första gången<br />
träffade Shinkai Karolakil. De träffades<br />
sedan igen när Lotta reste i Afghanistan<br />
och 2010 när Shinkai Karolakil deltog på<br />
SAKs internationella konferens samma<br />
år. Ett ömsesidigt frö såddes och hösten<br />
2012 inleddes utbytesprojektet.<br />
– Tyvärr har det skett få förbättringar<br />
i Afghanistan. Våldet har totalt sett ökat<br />
de senaste åren, istället för att minska.<br />
Och på alla fotografier från toppmöten<br />
om Afghanistans framtid världen över<br />
syns bara rader av kostymklädda män.<br />
Inga kvinnor. Det är dags att ändra på<br />
det, avslutar Lotta. •<br />
afghanistan-nytt<br />
sverige missar<br />
målet i Afghanistan<br />
Den 8 mars fokuserar SAK på Afghanistans<br />
kvinnor, deras säkerhet och<br />
deltagande i demokrati och fred. Ann<br />
Wilkens, tidigare ordförande i SAK<br />
och Sveriges ambassadör i Afghanistan<br />
och Pakistan, ställer sig då på<br />
Fryshusets scen för ett samtal med<br />
Torunn Wimpelmann, norsk statsvetare<br />
<strong>som</strong> forskat länge om Afghanistans<br />
kvinnors säkerhet.<br />
Text | Erik Halkjaer<br />
I november förra året publicerade SAK<br />
tillsammans med organisationerna Operation<br />
1325 och Kvinna till Kvinna rapporten<br />
Missing the target<br />
– A report on the<br />
Swedish commitment<br />
to women, peace and<br />
security in Afghanistan<br />
(bilden). I korthet<br />
konstaterar rapportförfattaren<br />
Ann Wilkens<br />
att Sverige missar<br />
målet i sin satsning på<br />
att stödja Afghanistan<br />
– kvinnorna har glömts bort.<br />
– Afghanistans kvinnor har blivit<br />
utnyttjade vid många olika tillfällen, <strong>som</strong><br />
2001 när Laura Bush motiverade invasionen<br />
av Afghanistan med att man skulle<br />
rädda landets kvinnor. Då var kvinnor i<br />
fokus, så <strong>här</strong> tio år senare kan vi konstatera<br />
att agendan ser annorlunda ut, sa Ann<br />
Wilkens vid lanseringen av rapporten på<br />
Hilton hotell i Stockholm.<br />
Kvinna till Kvinnas ordförande Lena<br />
Ag går ännu längre. Hon konstaterar krasst<br />
att bara 0,8 procent av det svenska biståndet<br />
till Afghanistan går till kvinnors säkerhet.<br />
Rapporten Missing the target spelade<br />
en huvudroll i den utrikespolitiska debatten<br />
i Riksdagen den 18 december och för<br />
en månad sen kunde organisationerna bakom<br />
rapporten presentera den i Riksdagen.<br />
På den internationella kvinnodagen står<br />
den åter i fokus, säkerligen inte för sista<br />
gången. Då talar SAKs ordförande Lotta<br />
Hedström om Afghanistans kvinnor inför<br />
studenterna på Stockholms universitet. I<br />
Göteborg arrangerar SAKs lokalkommitté<br />
i staden en insamling för Afghanistans<br />
kvinnor på Kungsportsplatsen. •<br />
11
SAK | Sverige<br />
afghanistan-nytt<br />
Hej medlem!<br />
Ibland kanske ni undrar vad vi på<br />
kansliet håller på med? En av vårens<br />
stora uppgifter för <strong>Afghanistankommittén</strong>s<br />
(SAK) personal, i Sverige och<br />
Afghanistan, är att ta fram en strategisk<br />
plan för 201417.<br />
En strategisk plan handlar om hur vi ska<br />
arbeta för att uppnå våra övergripande<br />
mål under perioden. Den tar sin utgångspunkt<br />
i policyn <strong>som</strong> formulerar SAKs<br />
vision, uppdrag och värdegrund:<br />
• Vision | Ett Afghanistan fritt från fattigdom,<br />
våld och diskriminering<br />
• Uppdrag | Ge människor makt över sin<br />
utveckling och sina liv<br />
• Kärnvärden | Lyhördhet, opartiskhet, jämlikhet,<br />
social rättvisa och integritet<br />
Samordningen av arbetet sker på SAKs<br />
avdelning för policy och kvalitetssäkring i<br />
Kabul. Vi började med att göra en intern<br />
och extern lägesanalys. Bland annat bad vi<br />
lokalkommittéer, Unga SAK och förbundsstyrelsen<br />
svara på frågor om medlemmar<br />
och medlemskap i olika enkäter.<br />
Det är förbundsstyrelsen <strong>som</strong> tar beslut<br />
om den strategiska planen, men vi kommer<br />
också hålla ett medlemsråd för att fånga<br />
in medlemmarnas önskemål och åsikter.<br />
Till medlemsrådet kommer representanter<br />
för lokalkommittéernas styrelser och<br />
Unga SAK bjudas in. Framförallt är det<br />
Sverigeverksamheten <strong>som</strong> ska diskuteras<br />
men även de stora dragen – hur vi kan göra<br />
konkreta planer av policyn.<br />
Vid sidan av detta gör vi, men framförallt<br />
ni medlemmar, en massa arbete för att<br />
fortsätta hålla Afghanistan aktuellt i våra<br />
medmänniskors medvetanden. Lokalkommittéernas<br />
vårprogram är i full gång,<br />
Unga SAK har satt igång på nytt och har<br />
precis <strong>som</strong> Lunds lokalkommitté lik<strong>som</strong><br />
Stockholm och Uppsala startat en egen<br />
facebooksida. Blickar vi framåt är det strax<br />
8 mars och i maj håller vi centalt årsmöte<br />
i Jönköping. Dessutom har vi fått en ny<br />
generalsekreterare, Anna Karin Johansson,<br />
<strong>som</strong> ni kan läsa om på sidorna 8-9. Bjud<br />
gärna in henne till någon lokal aktivitet så<br />
att hon får träffa er medlemmar! •<br />
Jane Karlsson<br />
vik. Föreningshandläggare<br />
12<br />
Möte i Unga SAK i Växjö i november förra året.<br />
sAk engagerar unga<br />
Sedan förra året finns det ett nytt<br />
nationellt nätverk inom SAK. Det är<br />
Unga SAK <strong>som</strong> arbetar både självständigt<br />
och i samarbete med lokalkommittéerna.<br />
Unga SAK startade redan 2006 och har<br />
på vissa orter växt och genomfört flera<br />
aktiviteter, bland annat i Göteborg, men<br />
det var i höstas <strong>som</strong> Siwita M Nasser,<br />
ledamot i förbundsstyrelsen, tog initiativ<br />
till nätverket Unga SAK. Med stor hjälp av<br />
Sahar Mohamadi, ordförande för lokalkommittén<br />
i Växjö, ordnade Unga SAK ett<br />
möte i november där ett tjugotal unga, och<br />
en och annan medlem med några fler år<br />
på nacken, träffades och diskuterade vad<br />
nätverket Unga SAK ska vara och göra.<br />
– Syftet med Unga SAK är att<br />
engagera fler unga och att uppmuntra<br />
dem att vilja och våga vara aktiva. Unga<br />
Wallström om<br />
sexualiserat våld<br />
i konflikter<br />
ta chansen och lyssna på FNs tidigare<br />
särskilda sändebud för att bevaka<br />
sexualiserat våld mot kvinnor i konflikter,<br />
Margot Wallström. Den 15 april kommer<br />
hon till Lund för ett samtal kring<br />
det brutala våld <strong>som</strong> många kvinnor<br />
SAK kan bidra med de ungas perspektiv<br />
till organisationen i stort och inspirera<br />
till nya aktiviteter. Vi jobbar för en god<br />
gemenskap med ett gemensamt utbyte av<br />
varandra. Tanken är att unga jobbar i sina<br />
lokalkommittéer där de bor men för att få<br />
fler och mer aktiva unga behöver vi göra<br />
en gemensam ansträngning. Och då kan<br />
Unga SAK bidra, säger Caroline Nilsson<br />
från Unga SAKs arbetsgrupp.<br />
Unga SAKs arbetsgrupp, vars uppgift<br />
är att driva ungas engagemang inom SAK<br />
framåt, består under 2013 av Hamed<br />
Abbasi (Halmstad), Sahar Mohammedi<br />
(Växjö), Caroline Nilsson och Hossein<br />
Vahid Rezah (båda Göteborg) och Siwita<br />
M Nasser (Malmö). Vill du vara med eller<br />
veta mer, kontakta gärna arbetsgruppen<br />
på e-post: ungasak@sak.se Självklart hittar<br />
du även Unga SAK på Facebook! •<br />
Jane Karlsson<br />
utsätts för i krig, bland<br />
annat i Demokratiska<br />
republiken Kongo, men<br />
även i Afghanistan.<br />
Föreläsningen arrangeras<br />
av SAKs lokalkommitté<br />
i Lund, i samarbete<br />
med Utrikespolitiska<br />
föreningen vid Lunds Margot<br />
universitet, Amnesty Wallström.<br />
Sverige, Arbetarnas Bildningsförbund,<br />
<strong>Svenska</strong> FN-förbundet och<br />
Kvinnoförbundet för fred och frihet. •<br />
#1.13<br />
Foto | Azada Najafi
Anna Westin är sedan sju år ordförande<br />
i Sundsvalls lokalkommitté och<br />
tidigare ledamot av förbundsstyrelsen.<br />
Från dag ett inom SAK har hon<br />
drivit frågan om interndemokrati.<br />
• Hur började ditt engagemang?<br />
– Det började när jag var politiskt aktiv<br />
inom Liberala ungdomsförbundet. Vi drev<br />
då en kampanj <strong>som</strong> hette ”Jul <strong>här</strong>, svält<br />
där” varje år och under två år, 2000-2001,<br />
var jag kampanjgeneral. Min stora politiska<br />
förebild var Maria Leissner, <strong>som</strong> varit<br />
ordförande i SAK, så jag hörde därför av<br />
mig direkt till SAKs kansli i Stockholm. Vi<br />
samlade totalt ihop 90 000 kr till SAK.<br />
• Varför blev du aktiv?<br />
– Mitt insamlingsarbete till SAK inom Liberala<br />
ungdomsförbundet uppmärksammades<br />
av någon inom föreningen och jag<br />
nominerades till SAKs förbundsstyrelse.<br />
Jag satt sedan i styrelsen 2002-2006 och<br />
jobbade mycket med frågan om föreningens<br />
interna demokrati. Strax innan jag<br />
lämnade styrelsen valdes jag till ordförande<br />
i Sundsvalls lokalkommitté.<br />
• Hur ser ditt engagemang ut idag?<br />
– Som ordförande i Sundsvall har jag varit<br />
med om att tillsammans med de andra<br />
medlemmarna bygga upp en av de mest<br />
aktiva lokalkommittéerna. Som ordförande<br />
är jag också aktiv med kontakter i <strong>hela</strong><br />
regionen. Vi har tidigare startat en arbetsgrupp<br />
i Ljusdal och håller nu på att starta<br />
en arbetsgrupp i Östersund. Jag besöker<br />
dessa grupper regelbundet.<br />
• Vilka frågor inom SAK intresserar dig mest?<br />
– Det är främst tre frågor. Jag brinner ju för<br />
detta med intern demokrati och anser att<br />
SAK borde ändra sitt ombudssystem till<br />
ett system där varje medlem har en röst vid<br />
centrala årsmötet. Detta för att jag vill ha en<br />
mer deltagande demokrati inom föreningen.<br />
Jag är rädd för att förslaget att hålla<br />
årsmöte vartannat år kommer att ge mer<br />
central makt åt förbundsstyrelsen. Jag kan<br />
förstå de ekonomiska argument <strong>som</strong> ligger<br />
#1.13<br />
Jane Karlsson<br />
vik. föreningshandläggare<br />
<strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong><br />
”Vill ha mer deltagande<br />
demokrati i föreningen”<br />
Foto | Carla Da Costa Bengtsson<br />
Anna Westin på SAKs årsmöte 2012.<br />
bakom förslaget, men ur ett demokratiskt<br />
perspektiv är det inte bra. Jag kämpar även<br />
för flickors rätt till utbildning. Här i Sverige<br />
kan det tyckas självklart att både pojkar<br />
och flickor går i skolan, men det är det inte<br />
i Afghanistan. Den tredje frågan <strong>som</strong> jag<br />
vill uppmärksamma är barnmorskeutbildningen.<br />
Mödradödligheten i Afghanistan<br />
är bland den högsta i världen. Att det finns<br />
utbildade barnmorskor gör att färre kvinnor<br />
dör i barnsäng. Det hjälper även till att<br />
sänka barndödligheten och värnar om den<br />
mest grundläggande rättigheten av alla –<br />
rätten till liv.<br />
• Vad tycker du kan bli bättre inom SAK?<br />
– Jag tycker vi kan bli bättre på att jobba<br />
mer med den interna informationen<br />
inom föreningen. Informationen mellan<br />
förbundsstyrelsen och lokalkommittéerna<br />
måste bli mer regelbunden och<br />
gå via generalsekreteraren i någon form<br />
av infomail. Vi inom lokalkommittéerna<br />
måste få känna att vi verkligen deltar<br />
och kan påverka vårt biståndsarbete i<br />
Afghanistan.<br />
• Vilken är SAKs största utmaning, tycker du?<br />
– Att med mindre ekonomiska medel<br />
ändå förbättra den interna demokratin<br />
inom föreningen. Det är en ocean mellan<br />
villkoren för biståndsarbetet i Afghanistan<br />
och det lokala engagemanget i Sverige.<br />
• Om man vill engagera sig lokalt i Sundsvall<br />
eller omnejd, hur gör man då?<br />
– Ring mig på 070-202 06 28 eller mejla<br />
till anna.m.westin@hotmail.com.<br />
Erik Halkjaer<br />
kontakta sak<br />
afghanistan-nytt<br />
SAKs kansli<br />
Trekantsvägen 1, 6 tr, 117 43, Stockholm<br />
08-545 818 54 | info@sak.se<br />
SAKs personal se: www.sak.se/kontakt<br />
Lokalkommittéer<br />
GÖTEBORG Linnea Larsson, 070-757 79 70,<br />
linnealarsson2010@hotmail.com<br />
JÖNKÖPING Claes Renström, 070-310 23 74,<br />
claes.renstrom@hotmail.se<br />
LUND Anders Davdison, 073-645 05 71,<br />
anders.davidson@telia.com<br />
MALMÖ Ilse Cort Wahlroos, 073-325 44 81,<br />
ilse.wahlroos@telia.com<br />
SKELLEFTEÅ Anders Lövheim, 0910-502 46,<br />
070-686 16 38, a.lovheim@hotmail.com<br />
SKÖVDE/SKARABORG Anders Boström,<br />
0501-784 75,<br />
anders.g.bostrom@svenskakyrkan.se<br />
STOCKHOLM Sofie Hedman, 073 727 68 80,<br />
stockholm@sak.se<br />
SUNDSVALL Anna Westin, 060-61 24 72,<br />
070-202 06 28, anna.m.westin@hotmail.com<br />
SÖDERTÄLJE Hans L Hansson, 08-550 190 10,<br />
070-342 69 20, hassehansson@gmail.com<br />
UPPSALA Isabella Ekstam, 073-785 19 23,<br />
isabella_ekstam@hotmail.com<br />
VÄNERSBORG Nils Wahlström, 0521-674 63,<br />
nils.e.wahlstrom@telia.com<br />
VÄXJÖ Sahar Mohamadi<br />
sahar_ros2004@hotmail.com<br />
Bor du på annan ort så finns en lista på kontaktpersoner<br />
på www.sak.se/lokalkommitteer<br />
Nytt engagemang<br />
i Helsingborg<br />
bor du i helsingborg, vill engagera<br />
dig i SAK lokalt, men inte resa till Lund<br />
och Malmö? Då har du chansen nu.<br />
Kontakta Ilse Cort Wahlroos eller Anders<br />
Fänge så berättar de mer.<br />
E-post: ilse.wahlroos@telia.com eller<br />
anders.fange@telia.com. •<br />
Vill du vara med?<br />
i kalendariet på hemsidan och på lokalkommittéernas<br />
sidor hittar du mer information<br />
om de aktiviteter <strong>som</strong> SAKs lokalkommittéer<br />
arrangerar runt omkring i landet.<br />
Följ också SAK och Uppsala, Lunds och<br />
Stockholms lokalkommittér på Facebook. •<br />
13
SAK | Sverige<br />
afghanistan-nytt<br />
Möt Akram Osman<br />
i Göteborg<br />
lördagen den 13 april besöker den<br />
afghanske författaren Akram Osman<br />
Göteborgs lokalkommitté i ett möte mellan<br />
afghansk och svensk litteratur. Osman<br />
lever sedan 20 år tillbaka<br />
i Sverige och är ordförande<br />
i den afghanska<br />
PEN-klubben i Sverige.<br />
– Förutom Akram<br />
Osam, av många ansedd<br />
<strong>som</strong> Afghanistans främsta<br />
nu levande författare,<br />
kommer ett par svenska Akram Osman.<br />
författare delta.<br />
– På sätt och vis blir detta en sentida<br />
uppföljare till en författarkväll vi hade i<br />
Göteborg på 1980-talet i samband med att<br />
vi gav ut boken 55 författare för Afghanistan,<br />
säger Harald Holst, vice ordförande i<br />
Göteborgs lokalkommitté. •<br />
14<br />
Dags att nominera till<br />
SAKs Solidaritetspris<br />
Vem är din kandidat till att ta emot<br />
SAKs årliga solidaritetspris?<br />
Pristagaren ska vara en person eller<br />
organisation med bas i Sverige <strong>som</strong><br />
arbetat aktivt med:<br />
• att inom något område verka för<br />
att stärka solidariteten med det<br />
afghanska folket.<br />
• att motverka fördomar, eller stärka<br />
toleransen och förståelsen för<br />
afghanerna och deras land.<br />
• att stärka fred, mänskliga rättigheter,<br />
och utveckling i Afghanistan<br />
Personen eller organisationen <strong>som</strong> får priset<br />
ska ha genomfört ett ”gott arbete under<br />
året”, det vill säga att det inte är ”lång och<br />
trogen tjänst” <strong>som</strong> i första hand premieras.<br />
I priskommittén ingår Siwita M Nasser,<br />
Nader Barekzai, Harald Holst och Jane<br />
Karlsson.<br />
Sista datum för nomineringar är den<br />
30 mars. Skicka dem till Jane Karlsson:<br />
jane.karlsson@sak.se<br />
Lasse Bengtsson. Torunn Wimpelmann.<br />
Heldag för Afghanistan<br />
med aktiviteter och basar<br />
dagen efter internationella kvinnodagen,<br />
den 9 mars, kommer SAKs tidigare<br />
informationssamordnare i Afghanistan,<br />
tv-profilen Lasse Bengtsson till B43, vid<br />
Hornstull i Stockholm. Med sig har han<br />
den norska statsvetaren Torunn Wimpelmann,<br />
<strong>som</strong> sedan åtta år tillbaka forskar<br />
om kvinnor och säkerhet i Afghanistan.<br />
Dra av din gåva<br />
till SAK<br />
glöm inte att när du deklarerar<br />
i år kan du dra av för<br />
de gåvor du har gett till SAK<br />
2012. I år är första gången det<br />
är möjligt.<br />
För att du ska kunna få skattereduktion<br />
för 2013 påminner vi dig om Skatteverkets<br />
regler. Som givare måste du ha gett minst<br />
200 kronor per gåvotillfälle samt ha gett<br />
minst 2 000 kronor per år. Du får inte dra<br />
Ta chansen att lyssna på och ställa<br />
frågor till Lasse Bengtsson om hans tid i<br />
Afghanistan, och ta del av Torunn Wimpelmanns<br />
tankar om kvinnors situation i<br />
Afghanistan efter 2014.<br />
Samtidigt går det att köpa böcker, fika<br />
afghanskt, titta på foton och handla sjalar<br />
och smycken i basaren. •<br />
av för mer än 6 000 kronor per år.<br />
För att få göra avdrag måste du ha<br />
fyllt 18 år senast 31 december det år du<br />
vill göra avdrag för. Mejla ditt personnummer<br />
till info@sak.se så att vi säkert<br />
har dina uppgifter när vi ska lämna in<br />
gåvosammanställningen till Skatteverket.<br />
Om du uppfyller kraven ovan betyder<br />
det till exempel att om du tidigare<br />
bidragit med en gåva på 150 kr/månad<br />
till SAK nu kan stödja med 200 kr utan<br />
att det kostar dig något extra. Och har du<br />
gett 400 kr kan du nu höja till 533 kr utan<br />
extra kostnad. •<br />
Monica Eriksson<br />
#1.13
#1.13<br />
SAK | Årsmöte 2013<br />
SAK kallar <strong>här</strong>med till ordinarie årsmöte i Jönköping.<br />
Dag/tid | Lördagen den 25 maj kl 10-18<br />
Årsmötesseminarium, den 26 maj kl 9-13<br />
Plats | Södra Vätterbygdens folkhögskola, Mångatan 10, Jönköping.<br />
Ombud <strong>som</strong> valts av lokalkommittéerna har rösträtt. Övriga medlemmar är<br />
välkomna att delta med närvaro, yttrande- och förslagsrätt.<br />
Motioner ska skickas till kansliet, via info@sak.se, senast den 30 mars.<br />
Årsmöteshandlingar kommer skickas, primärt via e-post, till ombud och lokalkommittéer.<br />
Årsmöteshandlingar och mer information om årsmötet kommer<br />
att finnas tillgängligt på www.sak.se. Papperskopia kan beställas genom att<br />
kontakta SAKs kansli på 08-545 818 40.<br />
Anmälan krävs, senast den 1 maj: jane.karlsson@sak.se<br />
Varmt välkomna till Jönköping!<br />
<strong>Svenska</strong> <strong>Afghanistankommittén</strong>, 08 545 818 40, info@sak.se, www.sak.se<br />
Lokala årsmöten<br />
För mer info och kallelser se hemsidan.<br />
Vänersborg | 7 mars<br />
Skellefteå | 10 mars<br />
Uppsala | 11 mars<br />
Jönköping | 13 mars<br />
Stockholm | 17 mars<br />
Malmö | 18 mars<br />
Södertälje | 19 mars<br />
Växjö | 21 mars<br />
Sundsvall | 25 mars<br />
afghanistan-nytt<br />
Var med<br />
och påverka!<br />
Den 25 maj håller SAK sitt centrala<br />
årsmöte 2013. Årsmötet är organisationens<br />
högsta beslutande organ. I år är<br />
det Jönköpings lokalkommitté <strong>som</strong> är<br />
värd för mötet <strong>som</strong> kommer att hålla till<br />
på Södra Vätterbygdens folkhögskola.<br />
Till SAKs årsmöte kan alla <strong>som</strong> är medlemmar<br />
lämna in motioner (förslag) <strong>som</strong><br />
årsmötet ska ta ställning till. Vill du skriva<br />
en motion så är det en god idé att diskutera<br />
med andra medlemmar och kanske<br />
din lokalkommittés styrelse så att ni blir<br />
fler <strong>som</strong> står bakom förslaget.<br />
En annat tips är att läsa årsredovisningen<br />
där vi berättar om vår verksamhet,<br />
främst det vi gör i Afghanistan men också<br />
det vi gör i Sverige. Vi är mycket stolta<br />
över att 2012-års årsredovisning vann priset<br />
Årets redovisning i den ideella sektorn,<br />
ett pris <strong>som</strong> delas ut av revisionsbyrån<br />
PWC.<br />
Ett utdrag av motiveringen löd:<br />
”Speciellt vill juryn uppmärksamma den<br />
analys <strong>som</strong> konsekvent presenteras för<br />
varje område, där de egna målen ställs<br />
mot situationen i landet idag och kopplas<br />
till under året genomförda insatser.”<br />
Förhoppningsvis finner även du <strong>som</strong><br />
medlem årsredovisningen matnyttig och<br />
låter den vara grund för dina förslag till<br />
förbättringar eller nytänkande inom organisationen.<br />
Årsmötet och att motionera är förstås<br />
inte de enda sättet att engagera sig på.<br />
Kanske vill du istället göra något lokalt för<br />
att uppmärksamma Afghanistan? Gör i<br />
sådana fall det! Starta en insamling på din<br />
arbetsplats eller skola, <strong>som</strong> Alexandra och<br />
Emanuel på Viktor Rydberg gymnasiet<br />
gjorde i höstas, skriv till din lokaltidning<br />
<strong>som</strong> Sundsvalls lokalkommitté gör eller besök<br />
skolor och berätta om SAK <strong>som</strong> Unga<br />
SAKare i Göteborg gjort under våren.<br />
Och du, passa på att uppmärksamma<br />
någon <strong>som</strong> gjort något särskilt bra för<br />
Afghanistan på sistone – sista datumet för<br />
att nominera till vårt solidaritetspris är 30<br />
mars. •<br />
Jane Karlsson | vik. Föreningshandläggare<br />
15
afghanistan-nytt<br />
16<br />
Bli månadsgivare<br />
Med fler månadsgivare kan vi fortsätta vårt långsiktiga arbete<br />
för att förbättra livet för utsatta människor i Afghanistan.<br />
Bli månadsgivare genom att fylla i och skicka in formuläret på sidan 10.<br />
#1.13<br />
Foto | Christoffer Hjalmarsson