Sirenen nr 5 2003 - Tjugofyra7
Sirenen nr 5 2003 - Tjugofyra7
Sirenen nr 5 2003 - Tjugofyra7
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
28<br />
Mobil brandvarningsutrustning<br />
används för att varna<br />
om bränder som räddningstjänsten<br />
släckt återtänds.<br />
Räddningstjänsten i Umeå<br />
har utvecklat en egen utrustning<br />
med ambition att<br />
öka systemets säkerhet.<br />
Konceptet är egentligen inte<br />
nytt. Utrustningen består av en<br />
väska med en sändare, en antenn<br />
och tre-nio trådlösa<br />
brandvarnare.<br />
– Vi har använt oss av befintlig<br />
teknik, men lagt till viktiga<br />
funktioner som vi anser har<br />
saknats på tidigare modeller i<br />
handeln. Vår utrustning bygger<br />
på radiotrafik och är ständigt<br />
övervakad. Det gör den mer tillförlitlig<br />
än andra typer av<br />
brandväskor. Systemet är noga<br />
testat, säger Anders Lindgren,<br />
tekniker vid räddningstjänsten.<br />
Sänder en signal<br />
Efter en brand lämnar brandmännen<br />
väskan i huset, antennen<br />
placeras lämpligast i ett<br />
fönster och brandvarnarna placeras<br />
ut. Skulle branden återantända,<br />
larmar brandvarnarna<br />
och sänder en signal till motta-<br />
garen i väskan, larmet överförs<br />
direkt till räddningstjänsten.<br />
En datorskärm i sambandscentralen<br />
visar väskans placering<br />
och räddningstjänsten kan larmas.<br />
– Till väskan hör även en personsökare<br />
som överlämnas till<br />
exempelvis innehavaren eller<br />
vaktmästaren för anläggningen<br />
som eldhärjats, säger Anders<br />
Lindgren.<br />
Nyheter <strong>Sirenen</strong> Nr 5 • <strong>2003</strong><br />
Väskan som larmar när<br />
släckt byggnad återantänds<br />
Foto: FREDRIK WEINEHALL<br />
Håkan Sjöström och Anders Lindgren vid räddningstjänsten i Umeå har utvecklat den mobila brandvarningsutrustningen<br />
för att få den mer tillförlitlig.<br />
Vad händer om brandplatsen<br />
befinner sig i radioskugga?<br />
– Det finns möjlighet att ansluta<br />
brandvakten till ett befintligt<br />
telefonjack för att den<br />
vägen överföra larmet.<br />
Håkan Sjöström, även han<br />
tekniker på räddningstjänsten,<br />
betonar att brandvakten ständigt<br />
är övervakad.<br />
– Systemet kontrolleras med<br />
automatik och larmar direkt<br />
om batteriet är dåligt eller om<br />
något annat har hänt.<br />
– Vi vet att vår ”brandvakt” är<br />
tillförlitlig. I dag förfogar vi<br />
över en väska, vi får se om det<br />
räcker eller om vi ska bygga fler.<br />
Vill du veta mer? Håkan Sjöström<br />
och Anders Lindgren svarar<br />
gärna på frågor. Telefon<br />
090-16 22 00.<br />
I fokus för stor brandutredarträff:<br />
Första brandhärdshundarna<br />
Två fyrbenta polisanställda<br />
blev huvudfigurer när 125<br />
brandutredare från polis,<br />
räddningstjänst och näringslivet<br />
samlades två dagar<br />
i maj på Statens Kriminaltekniska<br />
Laboratorium<br />
(SKL) i Linköping för att utbyta<br />
erfarenheter.<br />
Programmet var variationsrikt<br />
med både teori och praktik. Flera<br />
myndigheter och organisationer<br />
med spetskompetens<br />
inom brandutredarnas kunskapsområde<br />
presenterade sin<br />
verksamhet.<br />
Ola Kronqvist, lärare vid polishögskolan<br />
i Växjö, gav tips<br />
om hur människor ljuger och<br />
om hur lögnaren avslöjar sig<br />
och Roger Hassel, representant<br />
för Interspiro, demonstrerade<br />
värmesökning med IR-kameran<br />
Fire-flir FF130. Men en stor<br />
del av programmet sköttes av<br />
SKLs personal som gav prov på<br />
sina stora kunskaper att upptäcka<br />
olika typer av brandförlopp<br />
i föremål som den oinvigde<br />
inte ens kan identifiera.<br />
Markerar olika vätskor<br />
Det största intresset tilldrog sig<br />
trots allt två fyrbenta kollegor<br />
av rasen Malinois. De heter Malle<br />
respektive Xena och är Sveriges<br />
första brandhärdshundar.<br />
Det innebär att de på en brandplats<br />
kan spåra rester av brandfarliga<br />
vätskor. En tränad<br />
hundnos är faktiskt flera gånger<br />
känsligare än till och med<br />
SKLs instrument.<br />
Brandhärdshundarna är tränade<br />
enligt metoder som utvecklats<br />
i USA och Holland och<br />
förfinats av svenska och finländska<br />
hundexperter. De markerar<br />
för bensin och andra petroleumprodukter<br />
samt för alkoholer<br />
typ T-sprit och tändvätska.<br />
Deras uppgift är att markera<br />
var husse eller matte ska ta<br />
spårprover att skicka till SKL för<br />
analys. Hundens markering har<br />
alltså inget eget bevisvärde,<br />
den är bara en hjälp så att proven<br />
tas på rätt ställe.<br />
Malles förare heter Elisabeth<br />
Holm, tiken Xenas med husse<br />
Christer Lundqvist ser du på<br />
bilden här intill. Båda ekipagen<br />
hör hemma vid hundförarpolisen<br />
i Västra Götaland. De är placerade<br />
i Göteborg men kan utföra<br />
uppdrag över nästan hela<br />
landet.<br />
Konferens<br />
om trygg<br />
och säker<br />
kommun<br />
Räddningsverket och Nationella<br />
skadeförebyggande<br />
programmet anordnar 22-<br />
23 september konferens i<br />
Rosersberg på temat ”En säker<br />
och trygg kommun”.<br />
Konferensen kommer att ge en<br />
helhetsbild av konceptet En säker<br />
och trygg kommun med<br />
praktiska exempel från kommunalt<br />
arbete. Den nya lagen<br />
om skydd mot olyckor samt<br />
den nya utbildningen ”Skydd<br />
mot olyckor” kommer också<br />
att presenteras. Program och<br />
anmälningsblankett finns på<br />
verkets hemsida www.srv.se<br />
– Vi vänder oss till personer<br />
som arbetar i kommun, landsting,<br />
inom frivilligrörelsen<br />
med flera och som arbetar med<br />
utveckling av det lokala säkerhetsfrämjande<br />
och skadeförebyggande<br />
arbetet. Konferensen<br />
ska ge inspiration och kunskap<br />
för det fortsatta skadeförebyggande<br />
arbetet, säger<br />
Räddningsverkets Inger Larsson.<br />
Idén om En säker och trygg<br />
kommun eller ”A Safe Community”<br />
lanserades 1989 på<br />
svensk initiativ.<br />
– Tanken har varit att skapa<br />
en modell för det skadeförebyggande<br />
arbetet i lokalsamhället<br />
och modellen ingår som<br />
en viktig del i Räddningsverkets<br />
nationella och WHO:s globala<br />
skadeförebyggande program,<br />
säger Inger Larsson.<br />
I Sverige har hittills 14 kommuner<br />
utsetts till ”säker och<br />
trygg kommun”, Arjeplog, Borås,<br />
Falköping, Falun, Katrineholm,<br />
Krokom, Lidköping,<br />
Ludvika, Mariestad, Motala,<br />
Nacka, Skövde, Tidaholm och<br />
Uddevalla.<br />
För mer information kontakta<br />
Inger Larsson, 054-13 53 01.<br />
e-post: inger.larsson@srv.se eller<br />
Annette Holmberg, telefon<br />
0515-858 16. e-post:<br />
annette.holmberg@srv.se<br />
Förvaring av fyllos<br />
ny uppgift för<br />
finska brandmän?<br />
Förvaring av berusade. Det kan<br />
bli en uppgift för räddningstjänsten<br />
i Finland.<br />
I<strong>nr</strong>ikesminister Kari Rajamäki<br />
sa i en intervju i Turun Sanomat<br />
att polisen borde slippa förvaring<br />
av överförfriskade personer<br />
och att räddningsväsendet<br />
skulle kunna sköta denna samhällstjänst<br />
i framtiden. I<strong>nr</strong>ikesministeriet<br />
i Finland arbetar<br />
fram till 2005 med en översyn<br />
av polisväsendet.