Perspektiv på välfärden 2004 (pdf) - Statistiska centralbyrån
Perspektiv på välfärden 2004 (pdf) - Statistiska centralbyrån
Perspektiv på välfärden 2004 (pdf) - Statistiska centralbyrån
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Arbete och arbetslöshet<br />
En jämförelse med ett urval av andra länder 5<br />
som gjorts i en rapport till ESO (Expertgruppen<br />
för studier i offentlig ekonomi) visar att sjukfrånvaron<br />
i Sverige är avsevärt högre än i exempelvis<br />
Tyskland, Finland, Frankrike, Storbritannien och<br />
Danmark. I Nederländerna och Norge ligger sjukfrånvaron<br />
däremot <strong>på</strong> ungefär samma nivå som<br />
Sverige. Variationerna över tiden är stark i dessa<br />
tre länder, med låg sjukfrånvaro i lågkonjunktur<br />
och hög i högkonjunktur. I övriga länder som<br />
ingår i jämförelsen är sambandet mellan sjukfrånvaron<br />
och konjunkturutvecklingen relativt svagt.<br />
Den huvudsakliga förklaringen till skillnaderna<br />
är enligt rapporten att försäkringsvillkoren är<br />
gynnsammast i Nederländerna, Sverige och Norge.<br />
Länderna skiljer sig åt vad gäller exempelvis<br />
antalet karensdagar, kompensationsnivån och hur<br />
länge sjukpenning kan utgå. En annan förklarande<br />
faktor är att den tidsperiod man kan vara sjukskriven<br />
utan läkarintyg är längst i Sverige och Nederländerna.<br />
I Nederländerna krävs över huvud taget<br />
inget läkarintyg. Däremot förklarar olikheterna<br />
mellan länderna avseende de förvärvsarbetandes<br />
ålder och könsfördelning enligt ESO-rapporten<br />
endast en mindre del av skillnaderna i sjukfrånvaron.<br />
Enligt ESO-rapporten är det ”…viktigt att <strong>på</strong>peka<br />
att Sverige skiljer sig från andra länder genom<br />
att det inte finns någon bestämd tidsgräns då<br />
ersättning för sjukpenningförsäkringen upphör.<br />
Detta är särskilt viktigt att observera i den svenska<br />
debatten, då ovanligt många är sjukskrivna ett till<br />
två år, ibland till och med längre. Detta kan, allt<br />
annat lika, bidra till att sjukfrånvaron är något<br />
högre i Sverige 6<br />
.” (ESO-rapporten, sid 15). – Å<br />
andra sidan skulle vi sannolikt ha fler förtidspensionärer<br />
och arbetslösa än vad som nu framkommer<br />
i statistiken om vi hade en fast tidsgräns för<br />
hur länge sjukpennig kan utgå.<br />
5 Den svenska sjukan – sjukfrånvaro i åtta länder. Rapport<br />
till ESO, DS 2002:49. Jämförelserna grundar sig<br />
<strong>på</strong> uppgifter från respektive länders arbetskraftsundersökningar.<br />
Därigenom kan man hjälpligt komma förbi<br />
problemet med att regelsystemen varierar starkt mellan<br />
länderna. Men regelverket <strong>på</strong>verkar naturligtvis beteendet<br />
och färgar därmed av sig <strong>på</strong> resultaten även i<br />
undersökningar som riktar sig till personer.<br />
6 I en artikel i Svenska Dagbladet 10 oktober 2003<br />
visar Paula Liukkonen, forskare vid Stockholms universitet,<br />
att sjukfrånvaron är högre i Finland än i Sverige<br />
om man rensar bort sjukfall som varat mer än ett år<br />
ur den svenska statistiken. I Finland kan man inte vara<br />
sjukskriven mer än 360 dagar i följd. Därefter väntar<br />
omskolning, förtidspension om arbetsförmågan är helt<br />
borta, eller öppen arbetslöshet.<br />
24<br />
4 Svensk arbetsmarknad i ett<br />
internationellt perspektiv<br />
Arbetskraftsdeltagandet<br />
Arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor är högre i<br />
Sverige än i våra största konkurrentländer <strong>på</strong><br />
världsmarknaden, medan arbetskraftsdeltagandet<br />
bland svenska män ligger ungefär <strong>på</strong> genomsnittet.<br />
Skillnaderna mellan länderna är betydligt<br />
större för kvinnorna än för männen, men skillnaderna<br />
för kvinnorna har avtagit över tiden. Bland<br />
männen i de länder som ingår i jämförelsen har<br />
arbetskraftsdeltagandet sjunkit kontinuerligt under<br />
de senaste decennierna medan det stigit brant<br />
bland kvinnorna.<br />
Om man begränsar jämförelsen till åldersgruppen<br />
25-54 år, den ålder där flertalet avslutat sin<br />
utbildning och där pensionsavgångarna ännu inte<br />
satt in, finner man att kvinnorna i de nordiska<br />
länderna ligger väl samlade med ett betydligt<br />
högre arbetskraftsdeltagande än EU i genomsnitt,<br />
USA, Japan, Storbritannien och Tyskland. Den<br />
svenska krisen under 1990-talet innebar dock att<br />
övriga länder närmade sig. Medan arbetskraftsdeltagandet<br />
för svenska kvinnor sjönk markant fortsatte<br />
det att stiga i länderna utanför Norden. För<br />
de övriga nordiska länderna innebar 1990-talet <strong>på</strong><br />
det hela taget en viss stagnation av arbetskraftsdeltagandet,<br />
åtminstone i jämförelse med utvecklingen<br />
under 1970- och 1980-talen.<br />
För männen i åldersgruppen 25-54 år är skillnaderna<br />
i arbetskraftsdeltagande mellan länderna<br />
små. Det enda land som skiljer ut sig är Japan,<br />
som under hela perioden 1970-2003 ligger tydligt<br />
över de andra länderna i jämförelsen och där arbetskraftsdeltagandet<br />
dessutom inte sjunkit i<br />
samma grad som i de övriga länderna i jämförelsen.<br />
Nedgången sedan 1990 har varit starkare i<br />
Sverige än i jämförelseländerna, med undantag<br />
för Finland.<br />
Även bland äldre kvinnor (55-64 år) är arbetskraftsdeltagandet<br />
högre i Sverige än i jämförelseländerna.<br />
I denna åldersgrupp är skillnaderna större<br />
mellan de nordiska länderna. Finska och danska<br />
kvinnors deltagande ligger markant lägre än norska<br />
och svenska kvinnors. Även äldre svenska män<br />
deltar i arbetslivet i högre grad än äldre män i<br />
flertalet av jämförelseländerna. Endast japanska<br />
män har ett högre arbetskraftsdeltagande medan<br />
norrmän ligger <strong>på</strong> samma nivå som svenskar.<br />
Bland unga svenska kvinnor (16-24 år) låg arbetskraftsdeltagandet<br />
internationellt sett högt fram<br />
till 1990-talets kris, som medförde att deltagandet<br />
numera ligger ungefär <strong>på</strong> genomsnittet. För unga<br />
svenska män innebar krisen <strong>på</strong> 1990-talet att arbetskraftsdeltagande<br />
sjönk från att tidigare ha<br />
legat något över genomsnittet för jämförelseländerna<br />
till att nu vara bland de lägsta.