Teknik och berättelser på Runebergsgatan, pdf - Elisa
Teknik och berättelser på Runebergsgatan, pdf - Elisa
Teknik och berättelser på Runebergsgatan, pdf - Elisa
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Takplaneringen blev kortvarig<br />
Under 1940-talet planerade arkitekt Lars Sonck<br />
en helt ny takkonstruktion för telefoncentralbyggnaden<br />
i Tölö.<br />
Enligt planen skulle det platta taket ha bytts<br />
ut mot ett fem meter högt vålmtak. Tanken var<br />
att man skulle ha klätt taket med tegel <strong>och</strong> satt<br />
in flera runda fönster under det.<br />
Under takkonstruktionen skulle man ha höjt<br />
fasaden så att man skulle ha fått en sjätte vindsvåning<br />
ovanför den femte. Den var tänkt att<br />
utnyttjas som lagerutrymmen. Till skillnad från<br />
fasaden i övrigt skulle ytterväggarna till den<br />
sjätte våningen vara rappade. Takfoten skulle<br />
ha höjts från +27,35 m. nivå till +30,55 m. Den<br />
nya takåsen skulle ha varit 5 meter högre, <strong>på</strong><br />
+35,55 m. nivå.<br />
På väggen i den stora trappuppgången finns<br />
en skiss <strong>på</strong> den här takplanens fasad. På den<br />
kan man se att husets utseende skulle ha förändrats<br />
helt om planen hade förverkligats. Skisserna<br />
blev färdiga den 30.11.1945, men <strong>på</strong> Arkitekturmuseet<br />
finns en takritning av Lars Sonck<br />
som är daterad redan i april 1942.<br />
Trots att byggnadstillsynsverket godkände<br />
ändringarna den 13.6.1946, efter ganska lång<br />
betänketid, inledde man aldrig några ändringsarbeten.<br />
Man kan anta att det var de ändringar i<br />
stadsplanen bygget skulle ha haft, som lade hinder<br />
i vägen. Det kan också hända att det var<br />
efterkrigstidens brist <strong>på</strong> material som var av-<br />
ändå kunde konstatera att föreningen klarat sig ”ovanligt<br />
väl”. Han ansåg att den tryggaste lösningen var att<br />
placera centralanläggningarna i de utrymmen som sprängts<br />
in under Högbergsgatans huvudbyggnad.<br />
Efter bombnatten växte telefontrafiken så explosionsartat<br />
att föreningens ledning var rädd att det skulle skada<br />
centralanläggningarna. Efter förhandlingar med representanter<br />
från armén fick huvudstabens kommunikationskommendant<br />
L. Ekberg med stöd av krigslagen<br />
tillstånd att `koppla bort så många privatabonnenter att<br />
telefontrafiken i Helsingfors ostörd kunde fortsätta´. Telefoneringsivern<br />
lade sig snart <strong>och</strong> man behövde inte skrida<br />
till extraåtgärder.<br />
34<br />
Lars Soncks takplan från år 1945 skulle ha förändrat husets utseende rätt mycket.<br />
(Helsingfors byggnadstillsynsverks arkiv)<br />
görande för att man avstod från planerna.<br />
Senare har Helsingfors stadsmuseum kraftigt<br />
motsatt sig planer <strong>på</strong> att ändra takkonstruktionen<br />
<strong>på</strong> Runebersgatan 43: det gick t.ex.<br />
inte att <strong>på</strong> 1990-talet bygga nya utrymmen för<br />
luftkonditioneringen uppe <strong>på</strong> taket, utan de<br />
måste sättas i femte våningen.<br />
När arkitekt Sigurd Johansson från Åggelby<br />
presenterade de följande ändringsför-<br />
slagen för <strong>Runebergsgatan</strong> 43 för byggnadstillsynsverket<br />
den 31.8.1951 skulle det ha<br />
gällt små förändringar i de tekniska konstruktioner<br />
som finns <strong>på</strong> det platta vattentaket.<br />
Däremot har man genom åren gjort stora ändringar<br />
<strong>på</strong> Sörnäs telefoncentral <strong>på</strong> Karlsgatan,<br />
som också är ritad av Lars Sonck: Den ursprungliga<br />
byggnaden har höjts med två våningar.<br />
Föreningen förlorade inte personal vid bombardemangen<br />
i huvudstaden. Men av dem som var inkallade till vapentjänst<br />
förlorade man många, sammanlagt 14 personer.<br />
De flesta av dessa stupade under de första <strong>och</strong> sista månaderna<br />
av fortsättningskriget. Under vinterkriget <strong>och</strong><br />
fortsättningskriget steg personalförlusterna till 24.<br />
När kriget tog slut hösten 1944 kunde man utvärdera<br />
de materiella skadorna, som steg till ca 19,3 miljoner mark.<br />
Största delen, 15,2 miljoner (nästan 77 %) utgjordes av<br />
förstörelsen av lagerutrymmen vid Hamngatan 4.