Att skriva källförteckning
Att skriva källförteckning
Att skriva källförteckning
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Att</strong> <strong>skriva</strong> <strong>källförteckning</strong><br />
Källorna ordnas alfabetiskt i kategorierna otryckta källor (t.ex. studiebesök,<br />
intervjuer, TV‐program, föreläsningar), tryckta källor (böcker och artiklar)<br />
och elektroniska källor.<br />
Böcker<br />
Författarens Efternamn, Förnamn (tryckår). Titel. Förlagsort: Ev. förlag<br />
• Ex. Hägerdal, Hans (2005). Vietnams historia. Lund: Studentlitteratur<br />
Tidskrifter<br />
Författarens Efternamn, Förnamn (Tryckår). Titel. Tidskrift, (nr), sida eller<br />
sidor<br />
• Ex. Bjurman, Kerstin (2005). Livet i staden lockar allt fler. Södra<br />
Afrika, (8), 5<br />
Dagstidningar<br />
Författarens Efternamn, Förnamn (Tryckår). Titel. Dagstidning, Datum<br />
• Ex. Rothenborg, Ole (2006) Exminister kräver att Jyllands‐Postens<br />
chefsredaktör avgår. Dagens Nyheter, 2006‐02‐09<br />
Elektroniska källor<br />
Internetkällor behandlas så långt det är möjligt på samma sätt som böcker.<br />
Finns det en författare angiven på webbsidan skriver man det, annars anger<br />
man titel eller den organisation/myndighet som ansvarar för sidan. Årtal kan<br />
hämtas från när sidan senast uppdaterades. Sätt också ut eventuellt sökord.<br />
Författare (År). Hemsidans titel. Adressen (om den är lång skriv sökväg)<br />
Sökord:. Hämtad datum<br />
• Ex. Landguiden. URL: http://www.landguiden.se Sökord: Senegal.<br />
Hämtad 2006‐02‐10
Exempel på hur en <strong>källförteckning</strong> kan se ut<br />
Källförteckning<br />
Otryckta källor<br />
Johansson, Carina B., professor, Örebro universitet (2006). Intervju. 2006‐11‐<br />
24<br />
Karlsson, Karl, kommunalråd (2003). Intervju. 2003‐01‐14<br />
Tryckta källor<br />
Böcker<br />
Hägerdal, Hans (2005). Vietnams historia. Lund: Studentlitteratur.<br />
Nationalencyklopedin. Bd. 20. (1996) Höganäs: Bra böcker. Sökord: Vulkan<br />
Nilsson, Per‐Ulf (red.). (2003). De fattigas röst. Stockholm: Bokförlaget Atlas<br />
Tidningar och tidskrifter<br />
Bilkenroth, Carl‐Johan (2006). Neandertal‐DNA har kartlagts. Svenska<br />
Dagbladet, 2006‐11‐16<br />
Veres, Victoria & Forsberg, Birgitta (2001). Mammon och moralen. Veckans<br />
affärer, (26/31), 30, 32.<br />
Elektroniska källor<br />
Alex. (2006). URL: http://www.forflex.se/alex Sökord: Kadefors, Sara.<br />
Hämtad 2006‐10‐10<br />
Nilsson, Annika (2006). En sista utpost för hotade havsdjur. Dagens Nyheter<br />
2006‐05‐07. Hämtad 2006‐11‐20 från ArtikelSök URL:<br />
http://www.btj.se/sb/FrontServlet?jump=asok
Hur anger man källor i löpande text?<br />
Det finns två olika sätt att ange källor i den löpande texten:<br />
Harvardsystemet (författare – årtal) eller Oxfordsystemet (noter). Det idag<br />
vanligast förekommande sättet att referera till en källa är Harvardsystemet<br />
och det är också det system som du skall använda dig av i fortsättningen. Det<br />
kan dock vara bra att känna till de båda systemen.<br />
Genom användandet av Harvardsystemet är det enkelt för läsaren att hitta<br />
från källhänvisningen i den löpande texten till källan i <strong>källförteckning</strong>en. I<br />
den löpande texten skriver man författarens efternamn och årtal samt<br />
eventuell sida inom parentes. Parentesen skrivs i slutet av meningen eller<br />
närmast det i texten som hänvisningen gäller. Observera att meningens<br />
punkt sätts ut efter parentesen!<br />
Använder man istället Oxfordsystemet så sätts en notsiffra i den löpande<br />
texten och i motsvarande not anges källan. På så vis blandas noter som gäller<br />
källhänvisningar med noter som innehåller kommentarer till texten.<br />
Så här kan det se ut i en text där Harvardsystemet används:<br />
Nyare undersökningar i Thailand har visat att barn från fattiga familjer går längre i skolan<br />
om familjen är liten än om den är stor (Vilby 2005, s. 223).<br />
Eller:<br />
Enligt Vilby (2005, s. 223) så visar nyare undersökningar i Thailand att barn från fattiga<br />
familjer går längre i skolan om familjen är liten än om den är stor.<br />
Motsvarande uppgift skulle enligt Oxfordmodellen presenteras såhär:<br />
Nyare undersökningar i Thailand har visat att barn från fattiga familjer går längre i skolan<br />
om familjen är liten än om den är stor 1 .<br />
Längst ner på sidan anger du därefter källhänvisningen.<br />
1 Vilby 2005, s. 223
Om det finns fyra eller fler författare till samma bok, skriv det första namnet<br />
och m.fl. Saknas författare skriv istället titel, eller i förekommande fall<br />
myndighet eller organisation.<br />
Det är vanligt att man istället för att en andra gång <strong>skriva</strong> ut samma källa,<br />
anger att det är samma källa men annan sida genom att <strong>skriva</strong> ibid. följt av<br />
sidnummer. Detta gäller bara om de båda källhänvisningarna följer direkt på<br />
varandra i texten, inte om man haft någon annan källa emellan.<br />
Internetkällor behandlas så långt det är möjligt på samma sätt som böcker.<br />
Finns det en författare angiven på webbsidan skriver man det, annars anger<br />
man titel eller den organisation/myndighet som ansvarar för sidan. Årtal kan<br />
hämtas från när sidan senast uppdaterades. Sätt också ut eventuellt sökord.<br />
Observera att man inte skriver URL (hemsideadressen) i den löpande texten.<br />
Såhär kan det se ut i en text där Harvardsystemet används:<br />
Sara Kadefors är uppvuxen i Landvetter utanför Göteborg. Hon har akademisk bakgrund.<br />
Fadern är civilingenjör, liksom hennes storasyster. (Alex 2002, Kadefors, Sara).<br />
Ett annat exempel kan se ut såhär:<br />
Sydafrika är idag ett av Afrikas rikaste länder mätt i BNP pro capita, men skillnaden<br />
mellan rika och fattiga är dock stor till följd av apartheidregimen. Sydafrika var år 2000<br />
det land som hade näst störst skillnad i inkomst mellan fattiga och rika. Då tjänade 10<br />
procent av befolkningen 48 % av BNP, och 10 procent av den allra fattigaste delen av<br />
befolkningen tjänade mindre än 1 % av BNP (Landguiden, Sydafrika, Sociala<br />
förhållanden).