Här hittar du hela Jan Alvås brev till Domstolsverket i pdf-format.
Här hittar du hela Jan Alvås brev till Domstolsverket i pdf-format.
Här hittar du hela Jan Alvås brev till Domstolsverket i pdf-format.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ang. Domstolen i Landskrona<br />
Till <strong>Domstolsverket</strong><br />
I april 2002 utökades domkretsen för Lunds tingsrätt genom en sammanslagning med<br />
Eslövs och Landskrona tingsrätter. I beslutet om sammanläggning bestämdes att förutom<br />
Lund även Landskrona skulle vara kansliort. I Lunds tingsrätt tjänstgör förutom<br />
lagmannen 10 ordinarie domare, varav 7 är stationerade i Lund och 3 i Landskrona. I<br />
Lund tjänstgör dessutom som domare 2 tingsfiskaler.<br />
Jag har nyligen i ett mail <strong>till</strong> <strong>Domstolsverket</strong> undersökt förutsättningarna att stationera<br />
all tingsrättens personal i Lund. Detta mail, vilket har uppmärksammats av pressen<br />
(Helsingborgs Dagblad), har föranlett enskilda lokalpolitiker i Landskrona att i ett <strong>brev</strong><br />
<strong>till</strong> justitieministern ifrågasätta mina åtgärder. Jag vill därför lämna följande in<strong>format</strong>ion.<br />
Först och främst vill jag klargöra att jag inte åsyftar någon förändring av det som nu<br />
gäller i fråga om Landskronas status som kansliort. Även om personalen stationeras i<br />
Lund skall Landskrona också i fortsättningen fungera som sådan. I Landskrona skall<br />
således inte bara hållas brottmålsting normalt sett minst två dagar i veckan utan varje<br />
arbetsdag skall dessutom kanslipersonal finnas <strong>till</strong>gänglig i en reception under bestämd<br />
expeditionstid. Politikerna, vilka inte alls varit i kontakt med mig eller någon annan<br />
företrädare för tingsrätten, är således felunderrättade när de i <strong>brev</strong>et påstår något<br />
annat.<br />
Jag vill också framhålla att jag inte har någon kännedom om den överenskommelse<br />
angående Domstolens i Landskrona framtid som enligt <strong>brev</strong>et skall ha träffats mellan<br />
politikerna och justitieministern. Detta spelar kanske mindre roll eftersom en sådan ev.<br />
överenskommelse inte har någon relevans för mitt vidkommande. Lunds tingsrätt är<br />
inte underställd ministerstyre. Därmed inte sagt att jag i min egenskap av chef för<br />
tingsrätten kan underlåta att beakta den policy som Riksdag och Regering företräder.<br />
Jag måste i någon mån grunda min verksamhetsplanering inte bara strikt på vad som<br />
gäller idag utan också på vad som kan komma att gälla <strong>till</strong> följd av väntade politiska<br />
beslut. Det har därvid för mig varit uppenbart att Landskronas framtid som domstolsort<br />
är ytterst osäker. Ett stort antal domstolar har under senare år lagts ned. I Skåne<br />
har domstolsverksamheten upphört i Eslöv, Klippan, Ängelholm och Simrishamn. Den<br />
skall enligt fattat beslut upphöra också i Trelleborg. Det har därför framstått som<br />
ganska rimligt att förutsätta att det är en tidsfråga innan också Landskrona upphör<br />
som kansliort för domstol. Det är för övrigt vad <strong>Domstolsverket</strong> föreslagit i en framställning<br />
<strong>till</strong> Regeringen.<br />
Allt detta sagt som ett – måhända bräckligt – försvar av min underlåtenhet att tidigare<br />
med <strong>till</strong>räcklig kraft agera för ändamålsenliga domstolslokaler i Landskrona. Mera om<br />
lokalproblemet längre fram.
Därmed över <strong>till</strong> bakgrunden <strong>till</strong> min aktuella framställning <strong>till</strong> <strong>Domstolsverket</strong>.<br />
Landskrona tingsrätt var på sin tid en väl fungerande självständig domstol. En utpräglad<br />
brottmålsdomstol och som sådan en av de mest kostnadseffektiva i landet. År 1990<br />
inkom <strong>till</strong> Landskrona tingsrätt 657 brottmål (förutom s.k. notariemål). Fr.o.m. mitten<br />
av 1990-talet minskade dock <strong>till</strong>strömningen av brottmål successivt. Något som i tiden<br />
sammanföll med att polis och åklagare i effektiviserings- och rationaliseringssyfte centraliserades<br />
<strong>till</strong> Malmö och Helsingborg. Fanns det också ett samband ? År 2000 inkom<br />
således <strong>till</strong> Landskrona tingsrätt endast 356 brottmål. Minskningen har efter domstolssammanläggningen<br />
fortsatt så att antalet brottmål vid Domstolen i Landskrona år 2004<br />
gått ned <strong>till</strong> 288. Hit<strong>till</strong>s i år har det kommit in 208 brottmål, vilket ger en prognos för<br />
<strong>hela</strong> året på 250 mål. Samtidigt har under senare år Lunds tingsrätt totalt sett haft en<br />
ökning av antalet brottmål från 1 368 år 2000 (inkl. Eslöv och Landskrona) <strong>till</strong> 1 519 år<br />
2004 och med en prognos om drygt 1 600 mål innevarande år.<br />
Det har <strong>till</strong> följd av utvecklingen uppstått en viss snedbalans i fördelningen av personalresurser<br />
mellan Lund och Landskrona. En snedbalans som fr.o.m. den 12 december i år<br />
blir än mera accentuerad genom att tingsrättens domkrets utökas med Lomma kommun<br />
– något som leder <strong>till</strong> ökad arbetsbelastning i Lund men som inte ger underlag för flera<br />
domartjänster vid tingsrätten. Jag kan såsom verksamhetsansvarig inte underlåta att<br />
vidta någon åtgärd för att komma <strong>till</strong> rätta med snedbalansen. Det minsta jag kan göra<br />
är att omstationera en domare jämte notarie och domstolssekreterare från Landskrona<br />
<strong>till</strong> Lund. Fler än så kan inte rymmas i tingshuset i Lund.<br />
Kvar i Landskrona blir efter en sådan förändring 2 domare, 2 notarier och 4 domstolssekreterare<br />
jämte 2 halvtidstjänstgörande telefonister. Det är uppenbart att Domstolen i<br />
Landskrona därmed blir en ytterst sårbar enhet. Den blir också mindre trivsam som<br />
arbetsplats och den kvarlämnade personalens känsla av utanförskap i förhållande <strong>till</strong><br />
tingsrättens medarbetare i övrigt blir än mera påtaglig. Eftersom jag med en sådan<br />
organisation inte rimligen kan stationera någon notarie i Landskrona för huvuddelen av<br />
tingstjänstgöringen, kommer Landskrona-domarnas medverkan i notarieutbildningen i<br />
princip att upphöra. Behovet av notarier i Landskrona får <strong>till</strong>godoses genom kortvariga<br />
kommenderingar som fördelas mellan tingsrättens samtliga notarier.<br />
Linköpings tingsrätt har löst motsvarande problem med kansliorten Motala på annat<br />
sätt. All juristpersonal och flertalet domstolssekreterare har stationerats i Linköping.<br />
Ett personalmässigt mycket begränsat kansli i Motala fullgör bevaknings- och serviceuppgifter<br />
i samband med de rättegångar som äger rum där samt under ordinär expeditionstid.<br />
Jag anser att Linköpings-modellen har sådana organisatoriska fördelar att den<br />
bör <strong>till</strong>ämpas också för Lund/Landskrona. Att lösningen är förenad med kostnader och<br />
med olägenheter för personalen är något som hänger samman med kansliorts-modellen<br />
som sådan. Skillnaden mot nuvarande förhållanden är främst att olägenheterna kommer<br />
att fördelas också på den personal som redan nu är stationerad i Lund.<br />
Jag har som verksamhetsansvarig mandat att besluta om tingsrättens organisation och<br />
är därför i princip oförhindrad att ta ansvaret för en lösning enligt Linköpings-modellen<br />
utan att fråga vare sig justitieministern eller <strong>Domstolsverket</strong>. I praktiken föreligger det<br />
dock ett hinder mot genomförandet. Det finns inte plats för Landskrona-personalen i<br />
tingshuset i Lund utan det krävs en <strong>till</strong>byggnad. Ritningar <strong>till</strong> en sådan finns visserligen
sedan tidigare i beredskap, men det är självklart att ett bygge inte kan bli aktuellt innan<br />
det föreligger ett slutgiltigt beslut i frågan om Landskrona skall vara kansliort eller inte.<br />
Vi behöver därför hyra in oss i befintliga lokaler utanför tingshuset. Ändamålsenliga<br />
sådana finns för <strong>till</strong>fället hyreslediga snett över gatan i förhållande <strong>till</strong> tingshuset. Om vi<br />
inte skall missa chansen att komma över dessa lokaler är det angeläget att ett hyresavtal<br />
träffas så snart som möjligt. <strong>Domstolsverket</strong> har ansvaret för administrationen av<br />
domstolsväsendets lokaler. Därav mitt mail <strong>till</strong> verket.<br />
Därmed över <strong>till</strong> problemen med domstolens lokaler i Landskrona. Mitt beslut att så<br />
långt det är möjligt flytta verksamheten <strong>till</strong> Lund hänger naturligtvis samman också<br />
med dessa.<br />
Rådhuset i Landskrona är sannolikt en av de minst ändamålsenliga domstolslokalerna i<br />
landet. Det är från säkerhets- och servicesynpunkt en katastrof. När jag talar om säkerheten<br />
tänker jag inte i första hand på personalen. Den personal som inte för <strong>till</strong>fället<br />
tjänstgör i rättssalarna sitter förhållandevis tryggt bak låsta dörrar i rådhusets bottenvåning.<br />
Jag tänker mera på parter och allmänhet som kommer in i rådhuset utan att<br />
någon har uppsikt över entrén och som hänvisas <strong>till</strong> väntutrymmen utanför rättssalarna<br />
på andra våningen där inte annat än undantagsvis någon tingsrättens personal kan vara<br />
närvarande. Det saknas nämligen resurser <strong>till</strong> att avdela någon att fullgöra enbart<br />
bevaknings- och receptionsuppgifter. Jag anser att detta är en ordning som är förenad<br />
med säkerhetsrisker som inte borde tolereras. Det har visserligen inte, såvitt jag vet,<br />
inträffat några allvarliga incidenter, men det har förekommit att uteliggare övernattat i<br />
de obevakade lokalerna. Det är också beklämmande att den som vill ha någon upplysning<br />
i väntan på rättegång måste bege sig <strong>till</strong> expeditionen på bottenvåningen – något<br />
som dock inte är lönt före eller efter expeditionstiden. Ett ytterligare minus med<br />
lokalerna är att den besökande i rådhusets entré välkomnas med en besvärande<br />
avloppslukt.<br />
Jag har alltsedan domstolssammanläggningen vid flera <strong>till</strong>fällen delgett <strong>Domstolsverket</strong><br />
och tjänstemän inom Justitiedepartementet mina synpunkter på rådhuset i Landskrona.<br />
Eftersom man allmänt – även jag – förutsatt att domstolsverksamheten i Landskrona<br />
skulle komma att upphöra inom några år har jag dock inte med kraft framställt krav på<br />
nya mera ändamålsenliga lokaler. Det är hög tid att göra det nu. Oberoende av om jag<br />
lyckas genomdriva en stationering av personalen <strong>till</strong> Lund eller inte behöver tingsrätten<br />
också i fortsättningen – så länge Landskrona skall vara kansliort och en <strong>till</strong>byggnad av<br />
tingshuset i Lund inte kommit <strong>till</strong> stånd – rättegångslokaler i Landskrona. Kanske kan<br />
de politiker som skrivit <strong>brev</strong> <strong>till</strong> justitieministern vara <strong>Domstolsverket</strong> <strong>till</strong> hjälp med att<br />
anskaffa sådana.<br />
<strong>Jan</strong> Alvå