Teknisk information - Damstahl
Teknisk information - Damstahl
Teknisk information - Damstahl
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Kapitel 6: Bearbetning<br />
Endast några få använder rostfritt stål utan att bearbeta det. Stålet skall klippas, bockas, svetsas, slipas eller på<br />
annat sätt utsättas för mekanisk bearbetning och detta medför dessvärre konsekvenser för korrosionsbeständig-<br />
heten. Rostfritt stål är endast rostfritt med förbehåll och korrosionsbeständigheten är beroende av hur man<br />
behandlar stålet.<br />
Stålet är ”perfekt” från början, när det anländer från stålverket. Då är dess korrosionsbeständighet maximal och<br />
flertalet av de mekaniska processer som stålet sedan utsätts för försämrar beständigheten. All förbearbetning av<br />
rostfritt stål bör utföras så att påverkan blir minimal. Om det inte är möjligt bör hanteringen följas av en lämplig<br />
kemisk efterbehandling (kapitel 7).<br />
Svetsning<br />
Svetsning är en av de korrosionsmässigt allvarligaste faktorerna. Utöver införande av en ny del, svetsfogen, utsätts<br />
stålet för kraftig värmepåverkan som kan medföra minst tre potentiella risker: sensibilisering, anlöpningar och inre<br />
dragspänningar.<br />
Korrosionsrisker förenade med själva svetsfogen försöker man oftast minimera genom att välja ett ”överlegerat”<br />
tillsatsmaterial. Det är svårare att garantera att spalter inte uppstår vid svetsning. Sådana kan uppstå i form av<br />
porer, krympning, bindfel, ofullständig genombränning o. dyl. Spaltkorrosion är primär korrosionsrisk (kapitel 4).<br />
En bra tumregel säger, att spaltkorrosion kan uppstå i temperatur 20-25 °C lägre än den kritiska punktfrätningstemperaturen<br />
(CPT) – den temperatur, då punktfrätning kan uppstå. Lösningen är att antingen helt förebygga<br />
spalter (=intensifierad kontroll) eller välja en bättre ståltyp med större inbyggd säkerhet (t.ex. 4404 i stället för<br />
4301-stål).<br />
Ritning genom svetsfog<br />
A: Basstål<br />
B: Svetsfog<br />
C: Naturlig oxidfilm<br />
D: Anlöpningar<br />
E: Avkromat lager (ligger under anlöpningarna)<br />
F: Heat Affected Zone (HAZ)<br />
G: Porer, kympningar, bindningsfel m.m.<br />
www.damstahl.com<br />
Uppvärmning av stål till temperatur mellan 500<br />
och 850 ºC, en oundviklig bieffekt av svetsning,<br />
medför risk för angrepp genom uppkomst av<br />
skadliga kromkarbider (sensibilisering). Detta för-<br />
siggår inte i själva svetsfogen, utan i en närliggande<br />
värmepåverkad zon (”Heat Affected Zone” = HAZ)<br />
och problemet är störst vid svetsning i tjocka gods.<br />
I praktiken bekämpas det bäst genom att välja låg-<br />
kolstål (t.ex. 4306, 4307 eller 4404) alt. titanstabil-<br />
iserade stål (4541 eller 4571).<br />
Ett närbesläktat fenomen är uppkomsten av skad-<br />
liga, intermetalliska faser (t.ex. ”sigma” (Cr-Fe) eller<br />
”ksi-faser” = Cr-Mo-faser). Uppkommer främst vid<br />
svetsning i höglegerade ”superduplex”-stål (t.ex. 4410,<br />
duplex 2507, Zeron 100) och de högst legerade<br />
ferritiska stålkvaliteterna (t.ex. 4509, 4526 och 4521).<br />
226<br />
01.2011