Hovgårdstippen, Upplands hetaste tipp - Anders Svenson
Hovgårdstippen, Upplands hetaste tipp - Anders Svenson
Hovgårdstippen, Upplands hetaste tipp - Anders Svenson
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
12 Daphne 1998<br />
A<br />
<strong>Hovgårds<strong>tipp</strong>en</strong>, <strong>Upplands</strong> <strong>hetaste</strong> <strong>tipp</strong><br />
dventivväxter är speciella inslag i floran<br />
som fångar många botanisters intresse,<br />
särskilt på eftersäsongen, då mycket<br />
av den inhemska floran tunnat ut. Tippar är<br />
växtmiljö för många främmande växter och<br />
här följer en beskrivning av en tur till en <strong>tipp</strong>,<br />
som under fjolåret var särskilt rik på sådana<br />
växter.<br />
Uppsalas anläggning <strong>Hovgårds<strong>tipp</strong>en</strong><br />
öppnades i september 1970 på fastigheten<br />
Hovgårdens mark. Idag täcker <strong>tipp</strong>området<br />
ANDERS SVENSON<br />
40 ha, men den aktiva avfallsdeponin upptar<br />
bara en del av denna yta. Tippen ligger intill<br />
Östhammarsvägen, 2 mil nordost ut från<br />
Uppsala. Området tillhör Rasbo socken och<br />
dess RUBIN-kod är 11I9c 1903 och<br />
angränsande koordinater. Tippområdet<br />
omfattas inte av allemansrätten så man måste<br />
skaffa tillstånd för att gå in på området.<br />
Följande noteringar är från ett besök den<br />
5/10 1997 tillsammans med Mora Aronsson.
9(1) Daphne 13<br />
Lavalandskapet<br />
Olika slags avfall på <strong>tipp</strong>arna för med sig<br />
sina karakteristiska adventivväxter. Uppsala<br />
Energi deponerar aska i stora högar som ger<br />
intryck av ett lavalandskap. Askan innehåller<br />
uppenbarligen salter som läcker ut och floran<br />
visar spår därav. Överhuvudtaget var<br />
växtligheten gles på detta underlag, men<br />
mållor som blåmålla och rödmålla Chenopodium<br />
glaucum och C. rubrum tålde miljön.<br />
I övergången till en jordtäckt del påträf-<br />
fades intressanta växter som rysk sodaört<br />
Salsola kali ssp. hibernica, bärmålla Chenopodium<br />
foliosum, kranssalvia Salvia verticillata<br />
och klipplin Linum austriacum.<br />
Kompostdeponin<br />
På en annan del av <strong>tipp</strong>en förekom komposterat<br />
hushållsavfall. På området fanns<br />
också en deponi av plastpåsar som avskiljts<br />
från hushållssoporna. Här anträffades diverse<br />
gurkväxter som pumpa och jättepumpa,<br />
Figur 1. Kycklinghirs (Echinochloa colonum) vilken hittades på <strong>Hovgårds<strong>tipp</strong>en</strong>. Till skillnad från vanlig hönshirs<br />
(Echinochloa crus-galli fig. 2) är blomfjällen släta, a: habitus, b: småax från sidan, c: småax visande övre<br />
skärmfjäll, d: småax visande nedre skärmfjäll. Illustration modifierad efter Wiggins (1980).
14 Daphne 1998<br />
Figur 2. Hönshirs (Echinochloa crus-galli). a: småax<br />
visande nedre skärmfjäll, b: småax visande övre<br />
skärmfjäll. Illustration modifierad från Hegi, G.,<br />
1989: Illustrierte Flora von Mittel Europa. Bd. 3:1,<br />
Parey, Berlin.<br />
melon, gurka och vattenmelon Cucurbita<br />
pepo och C. maxima, Cucumis melo och C.<br />
sativus samt Citrullus lanatus. Ett antal potatisväxter<br />
förekom också i denna miljö.<br />
Mest notabla var kanske tomatillo och gyllenbär<br />
Physalis philadelphica och P. cf. pruinosa<br />
den senare ett litet upprättväxande<br />
exemplar som ännu inte är slutgiltigt artbestämt.<br />
Andra framträdande växter var några<br />
senapsarter, troligen från fröavfall från senapstillverkningen<br />
i Uppsala. Vi identifierade<br />
vitsenap, svartsenap och sareptasenap Sinapis<br />
alba, Brassica nigra och B. juncea,<br />
Rötslamsdeponin<br />
Kommunen förvarar rötslam i väntan på tillstånd<br />
till spridning på åkrar. Depåerna är lätt<br />
igenkännliga med ett tätt täcke av tomatplantor,<br />
här och var med enstaka kapkrusbär<br />
Physalis peruviana. Ovanligare växter i<br />
havet av tomatplantor på <strong>Hovgårds<strong>tipp</strong>en</strong> var<br />
lindmalva Abutilon theophrasti och den<br />
gröna formen av trädgårdsmålla Atriplex<br />
hortensis. Alldeles i övergången till en<br />
utplanad del med lerjord slingrade grovsnärja<br />
Cuscuta scandens 1 bland tomatplantorna.<br />
Lite längre ut på jordplanen hade uppenbarligen<br />
fågelfröbemängt avfall hamnat.<br />
Bland hönshirs Echinochloa crus-galli,<br />
ogräsdurra Sorghum halepense och de två<br />
Setariaarterna kolvhirs och grön kavelhirs S.<br />
italica, och S. viridis växte en planta, som<br />
påminde om hönshirs men var mindre och<br />
hade en mindre blomställning med enkla<br />
sidogrenar. En noggrannare titt på blomfjällen<br />
visade att dessa var släta på ytan och inte<br />
borstförsedda som hos hönshirs (se fig. 1 och<br />
fig. 2). Gräset bestämdes till kycklinghirs E.<br />
colonum, en art som tidigare anträffats bl a i<br />
Göteborg.<br />
Kungsljusparken<br />
En del av <strong>tipp</strong>en som tidigare använts som<br />
deponi för avfall var nu övertäckt med lerblandad<br />
jord och glest beväxt med ruderatväxter.<br />
Floran dominerades av kungsljus och<br />
åtminstone fem olika arter identifierades. Det<br />
mest dominerande intrycket kom från<br />
praktkungsljus Verbascum speciosum men<br />
talrikast var det litet mindre greniga kungsljus<br />
V. lychnitis som växte här i sin vitblommiga<br />
form. Ett gulblommigt kungsljus förekom<br />
också, påminnande om grenigt kungsljus,<br />
som möjligen kunde vara en hybrid<br />
mellan detta och någon annan art.<br />
Flera arter är säkert obeständiga och har<br />
försvunnit till nästa säsong, men en del återkommer<br />
och ytterligare andra kan dyka upp.<br />
Någon kanske sprider sig med transporter<br />
längs vägarna och etablerar sig i omgivningarna.<br />
Denna beskrivning visar att trots sitt<br />
motbjudande yttre kan en <strong>tipp</strong> i högsta grad<br />
vara värd ett besök.<br />
Litteratur:<br />
Wiggins, I. R., 1980: Flora of Baja California, Stanford<br />
University Press, Stanford.<br />
Rättelser:<br />
1. Fyndet av Cuscuta scandens har senare<br />
ombestämts till Cuscuta campestris,<br />
amerikansk grovsnärja.