Chalmers Studentkår i media verksamhetsåret 2006/2007
Chalmers Studentkår i media verksamhetsåret 2006/2007
Chalmers Studentkår i media verksamhetsåret 2006/2007
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> i <strong>media</strong><br />
<strong>verksamhetsåret</strong> <strong>2006</strong>/<strong>2007</strong><br />
Sidan 1 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
ALLT FÄRRE VÄLJER ATT TA STUDIELÅN...................................................................................... 2<br />
Färre vågar ta studielån – Hårdare krav avskräcker.................................................................................... 4<br />
Allt fler avstår från studielån ..................................................................................................................... 5<br />
Studenter väljer bort studielån .................................................................................................................. 6<br />
Ny styrelse i <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> .......................................................................................................... 10<br />
Rättelse................................................................................................................................................... 11<br />
Ministerattack mot <strong>Chalmers</strong> ................................................................................................................. 12<br />
Hela samhället måste få tjejer teknikintresserade..................................................................................... 14<br />
Studiemedlen måste höjas nu.................................................................................................................. 15<br />
Civilingenjörer måste få praktik.............................................................................................................. 17<br />
Nypremiär för kraftfullt spex .................................................................................................................. 19<br />
Miljoner till Forskning och musik .......................................................................................................... 20<br />
Nu pluggar de pubvett............................................................................................................................ 21<br />
Årets teknolog blev en designstudent ...................................................................................................... 22<br />
Få arbetarbarn läser vidare på <strong>Chalmers</strong>.................................................................................................. 23<br />
Hela <strong>Chalmers</strong> trådlöst ........................................................................................................................... 24<br />
Skolan vill sälja enda båten ..................................................................................................................... 27<br />
Svenske-jakten i full gang........................................................................................................................ 31<br />
Lars Leijonborg utlovade inflytande även sedan kårobligatoriet tagits bort .............................................. 32<br />
Mejla...................................................................................................................................................... 34<br />
Fyrverkerier och gratis öl inledde årets cortègebygge ............................................................................... 36<br />
Dags att spana efter Dolly....................................................................................................................... 37<br />
En cortège växer fram ............................................................................................................................. 38<br />
KARNEVAL MED GIFTIG STANK.................................................................................................... 40<br />
Persson-grodor i kortegen ....................................................................................................................... 42<br />
Cortèger och korteger ............................................................................................................................. 43
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Sidan 1 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Detta material gör ej anspråk på att vara varken objektivt utvalt eller heltäckande. Artiklarna som finns<br />
med har valts med utgångspunkten att de har koppling till <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong>, det handlar om kåren,<br />
kåren har gått ut med pressmeddelande eller blivit kontaktad. Det kan också röra sig om ämnen som ligger<br />
kåren nära. Bilagorna utgör endast exempel och gör inte heller de anspråk på att vara heltäckande.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-07-13<br />
TT<br />
Antal tecken 1107<br />
Sidan 2 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
ALLT FÄRRE VÄLJER ATT TA STUDIELÅN<br />
GÖTEBORG (TT)<br />
Allt fler studenter väljer att inte ta studielån och nöjer sig med endast studiebidraget. En förklaring är de<br />
hårdare kraven för återbetalning.<br />
För fem år sedan infördes det nya studiestödssystemet. En av tankarna var att studenterna skulle fundera<br />
en extra gång innan de bestämde sig för att låna. Statistik från Centrals studiestödsnämnden (CSN), visar<br />
att lånebenägenheten minskar rejält bland studenterna. Av alla som fick studiemedel läsåret 2000/2001 tog<br />
82,5 procent lån, resten endast bidragsdelen. 2004/2005 var siffran 74,6 procent.<br />
-Helt klart har man större respekt för det nya lånet. Signalerna är starkare i det här systemet att det faktiskt<br />
är ett lån som ska betalas tillbaka, säger Magnus Forss, presschef vid CSN, till Göteborgs-Posten.<br />
På <strong>Chalmers</strong> studentkår i Göteborg märker man av att inte alla studenter vill ta lån. I stället jobbar många<br />
extra och de som har möjlighet bor kvar längre hos föräldrarna.<br />
-Från kåren sida tycker vi att man som student ska klara sig utan att jobba och i stället satsa fullt ut på<br />
studierna, säger Maria Vidarsson, ordförande för <strong>Chalmers</strong> studentkår.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-07-13<br />
Dagens Industri<br />
Sida: 1<br />
Antal tecken: 1115<br />
Fler pluggar utan studielån<br />
Sidan 3 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Det nya studiestödsystemet som infördes för fem år sedan verkar ha haft avsedd effekt. Nu väljer fler<br />
studenter att inte låna utan bara ta bidragsdelen.<br />
Läsåret 2000/2001 tog 82,5 procent av alla som fick studiemedel lån. Till 2004/2005 hade den siffran<br />
sjunkit till 74,6 procent. Det visar statistik från Centrala studiestödsnämnden CSN.<br />
Magnus Forss, presschef vid CSN, tror att det bottnar i en större respekt för villkoren i det nya lånet.<br />
"Signalerna är starkare i det här systemet att det faktiskt är ett lån som ska betalas tillbaka", säger Forss till<br />
Göteborgs-Posten.<br />
Bland studenter som pluggar utomlands är benägenheten att ta lån högre, men även bland dem minskar<br />
andelen som finansierar sina studier via CSN-lån.<br />
Återbetalningstakten i det nya systemet är tidsbaserad och inte baserad på vilken inkomst man får efter<br />
studierna. Enligt Maria Vidarsson, ordförande för <strong>Chalmers</strong> studentkår, jobbar allt fler vid sidan av<br />
studierna och de som kan bor hemma hos föräldrarna längre.<br />
"Från kårens sida tycker vi att man som student ska klara sig utan att jobba och i stället satsa fullt ut på<br />
studierna", Vidarsson.<br />
©Dagens Industri eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-07-13<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 1<br />
Antal tecken: 620<br />
Sidan 4 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Färre vågar ta studielån – Hårdare krav<br />
avskräcker<br />
Allt fler väljer att inte ta studielån utan nöjer sig med bidragsdelen. Orsaken är det nya<br />
studiestödssystemet, som har strängare krav på återbetalning.<br />
Många studenter väljer att bo kvar hemma hos föräldrarna och jobba extra för att klara studierna utan lån.<br />
Men alla har inte den möjligheten.<br />
- Från kårens sida tycker vi att man som student ska klara sig utan att jobba och i stället kunna satsa fullt<br />
ut på studierna, säger Maria Vidarsson, ordförande för <strong>Chalmers</strong> studentkår.<br />
Varje år hamnar 100 000 personer hos kronofogden för att de inte har betalat sina studieskulder. De flesta<br />
är lågutbildade och har låga löner.<br />
SIDAN 42, DEL 2<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-07-13<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 42<br />
Sektion: EkoPol<br />
Antal tecken: 2127<br />
Allt fler avstår från studielån<br />
Sidan 5 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
UTBILDNING: Fler och fler studenter väljer bort studielån och nöjer sig med bidragsdelen. En förklaring<br />
är de hårdare kraven på återbetalning.<br />
För fem år sedan infördes det nya studiestödssystemet. En av tankarna var att studenterna skulle fundera<br />
en extra gång innan de bestämmer sig för att låna. Och det verkar många ha gjort. Statistik från CSN,<br />
Centrala studiestödsnämnden, visar att<br />
lånebenägenheten bland studenter har minskat rejält. Av alla som fick studiemedel läsåret 2000/2001 tog<br />
82,5 procent lån, resten endast bidragsdelen. 2004/2005 var siffran 74,6 procent.<br />
- Helt klart har man en större respekt för det nya lånet. Signalerna är starkare i det här systemet att det<br />
faktiskt är ett lån som ska betalas tillbaka, säger Magnus Forss, presschef på CSN.<br />
Bland dem som studerar utomlands är lånebenägenheten högre, men även där pekar kurvan nedåt.<br />
- Numera har du nytta av varje krona du inte lånar från första återbetalningsdagen.<br />
I det tidigare systemet spelade det ingen större roll. Då pratade man ofta om att ta en extra termin, säger<br />
Magnus Forss.<br />
På <strong>Chalmers</strong> studentkår märker man av att inte alla studenter vill ta lån. I stället jobbar många extra och<br />
de som har möjlighet bor kvar längre hos föräldrarna.<br />
- Från kårens sida tycker vi att man som student ska klara sig utan att jobba och i stället kunna satsa fullt<br />
ut på studierna, säger Maria Vidarsson, ordförande för <strong>Chalmers</strong> studentkår.<br />
Hon anser att det senaste studiemedelssystemet innebär en försämring. I stället för det tidsbaserade<br />
återbetalningssystemet vill hon återgå till ett inkomstbaserat.<br />
- Det är inte alla studenter som kan välja mellan att ta lån eller inte. Alla kan inte få hjälp av föräldrar eller<br />
bo kvar hemma, säger hon.<br />
Själv har Maria Vidarsson tagit fullt studielån från början.<br />
- Jag ville inte jobba extra för det påverkar studierna och jag hade ingen möjlighet att bo kvar hemma,<br />
säger hon.<br />
Den möjligheten hade däremot Johanna Hector, ordförande för <strong>Chalmers</strong> studentkårs sociala enhet.<br />
- Under den tiden räckte det med att jag tog bidragsdelen. Det känns väldigt skönt att inte ha behövt ta<br />
fullt studielån hela tiden, säger hon.<br />
Bildtext: KRITISK. Alla studenter kan inte få hjälp av sina föräldrar eller bo kvar hemma, utan<br />
måste ta studielån, säger Maria Vidarsson, ordförande för <strong>Chalmers</strong> studentkår. Hon är kritisk till det<br />
hårdare återbetalningssystemet av studielån.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-07-14<br />
Dagens Nyheter<br />
Sida: C04<br />
Avdelning: Ekonomi<br />
Antal tecken 871<br />
Sidan 6 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Studenter väljer bort studielån<br />
Allt fler studenter väljer bort studielån och tar bara bidragsdelen. Det visar siffror från Centrala<br />
studiestödsnämnden, CSN, skriver Göteborgs-Posten.<br />
För fem år sedan gjordes studiestödssystemet om, med syftet att studenterna skulle tänka efter extra innan<br />
de tog lån. Vid årskiftet 2000/2001 tog 82,5 procent av dem som fick studiestöd lån. Samma siffra för<br />
2004/2005 var 74,6 procent.<br />
- Signalerna är starkare i det här systemet att det faktiskt är ett lån som ska betalas tillbaka, säger Magnus<br />
Forss, presschef på CSN, till G-P.<br />
Alla tycker dock inte detta är positivt - studenterna får jobba extra vid sidan av studierna eller bo hemma<br />
hos föräldrarna om möjlighet finns.<br />
- Det är inte alla studenter som kan välja mellan att ta lån eller inte. Alla kan inte få hjälp av föräldrar eller<br />
bo kvar hemma, säger Maria Vidarsson, ordförande för <strong>Chalmers</strong> studentkår.<br />
DN
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
PRESSMEDDELANDE<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Maria från Vänersborg blir ordförande på <strong>Chalmers</strong><br />
”Tillräckligt nära Vänersborg för att kunna åka hem och tillräckligt långt borta för att undvika alltför<br />
många överraskningsbesök från familjen”, så beskriver Maria Vidarsson <strong>Chalmers</strong> i Göteborg där hon<br />
sedan månadens början är ordförande för studentkåren.<br />
I vanliga fall studerar hon Industriell ekonomi, men nu tar hon och de andra i den nyvalda styrelsen ett års<br />
uppehåll i studierna för att på heltid ägna sig åt att leda studentkåren med cirka tio tusen medlemmar.<br />
– Det var egentligen inte förrän jag kom till <strong>Chalmers</strong> som jag började ägna mig åt föreningsliv utanför<br />
studierna, berättar Maria, att jobba för andra studenter är en utmaning och nu vill jag se vad jag kan göra<br />
för att alla ska trivas och utvecklas under sin tid på skolan.<br />
Det är mycket som intresserar Maria, allt från närmare samarbete med arbetslivet i utbildningen till frågan<br />
om kårobligatoriet och hur studentkåren ska hantera ett eventuellt avskaffande. Sedan finns förstås den<br />
ojämna fördelningen mellan kvinnor och män på <strong>Chalmers</strong>.<br />
– Jag har aldrig upplevt något negativt med att vara tjej och studera på <strong>Chalmers</strong>, men det är inte alltid<br />
den bild som omvärlden har av <strong>Chalmers</strong>. Jag hoppas att vi kan ändra på den bilden nu när vi har fått vår<br />
första kvinnliga rektor.<br />
Vad året kommer att innebära vet Maria inte ännu, antagligen blir det mycket arbete och sena kvällar. En<br />
sak är i alla fall säker, hon kommer försöka åka hem till Vänersborg så ofta hon får chansen.<br />
– Då passar jag gärna på att ta en fika på Nordfeldts, går och titta på bandy eller ta en sväng i skidspåren<br />
vid skidstugan. Det är en skön omväxling att komma hem till Vänersborg där man alltid känner någon på<br />
gågatan och kan cykla eller gå överallt. När jag är i Göteborg tittar jag gärna in på tt-Elas hemsida för att se<br />
vad som händer där hemma och nu har vi ju tidningen på kontoret så då blir det att man läser<br />
pappersvarianten till förmiddagskaffet också.<br />
Mer om <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong>, Maria Vidarsson, och styrelsen finns på webbplatsen www.chs.chalmers.se.<br />
Pressbild finns att få via e-post info@chs.chalmers.se<br />
Kontakt: Maria Vidarsson, kårordförande 06/07, 031/070-772 39 02<br />
Albert Svensson, informatör, 031-772 39 61<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> har sedan 1904 bedrivit studentfacklig verksamhet och erbjuder sina drygt<br />
10 000 medlemmar en bred service med visionen att alla medlemmar skall trivas och utvecklas under hela sin<br />
chalmerstid.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-07-14<br />
ttela<br />
Sida: 16<br />
Sidan 9 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-07-17<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 25<br />
Sektion: Namn<br />
Antal tecken: 302<br />
Ny styrelse i <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong><br />
Sidan 10 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Från och med 1 juli har <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> en ny styrelse.<br />
I kårstyrelsen <strong>2006</strong>/<strong>2007</strong> ingår Maria Vidarsson, kårordförande, Jonas Lundquist, vice kårordförande,<br />
Andreas Hessel, arbetsmarknadsenhetens ordförande, Johanna Hector, Sociala enhetens ordförande och<br />
Erik Ohlson, Utbildningsenhetens ordförande.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-07-18<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 36<br />
Sektion: Namn<br />
Antal tecken: 124<br />
Rättelse<br />
Sidan 11 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
På måndagens namnsida gav vi vice ordföranden i <strong>Chalmers</strong> studentkår fel namn. Han heter Jonas<br />
Lindquist och ingenting annat.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-08-08<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 4<br />
Sektion: Nyheter<br />
Antal tecken: 3445<br />
Ministerattack mot <strong>Chalmers</strong><br />
Sidan 12 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
– Leif Pagrotsky ger högskolan skarp kritik efter<br />
misslyckandet med att locka fler kvinnor<br />
PEDER SVENSSON<br />
I höst är bara var fjärde ny student som börjar vid <strong>Chalmers</strong> kvinna. Utbildningsminister Leif Pagrotsky<br />
kräver nu en ordentlig analys om varför högskolan misslyckas skapa en jämnare könsfördelning.<br />
1999 var andelen nya kvinnliga studenter som antogs vid <strong>Chalmers</strong> 32 procent. Sedan dess har siffran rasat<br />
år för år med en bottennotering på cirka 23 procent i fjol.<br />
Årets andel blir preliminärt drygt 25 procent. Detta samtidigt som andelen kvinnor ökar kraftigt på de<br />
flesta håll inom högskolan.<br />
Utbildningsminister Leif Pagrotsky (s) säger att det nu inte längre räcker att <strong>Chalmers</strong> redovisar de<br />
åtgärder man vidtar. Han vill ha ett klart besked om varför högskolan inte lyckas främja en jämnare<br />
könsfördelning.<br />
- Det är helt oacceptabelt att man backat med en tredjedel vad gäller andelen kvinnor från 1999. Och det<br />
sker när samhället i övrigt går framåt i de här frågorna.<br />
Vill skärpa kraven<br />
I det avtal för nästa år som nyligen tecknades mellan <strong>Chalmers</strong> och staten finns redan speciella krav för<br />
jämställdheten.Vad gäller grundutbildningen ska högskolan i årsredovisningen klargöra vilka åtgärder som<br />
vidtagits för en jämnare könsfördelning.<br />
Nu vill Pagrotsky ha en skärpning av de kraven.<br />
- Inför nästa avtal måste vi titta väldigt noggrant på det här. Det är min skyldighet som ombud för<br />
skattebetalarna. <strong>Chalmers</strong> måste visa mycket mer på det här området. Högskolan kostar staten stora<br />
belopp, säger han.<br />
Förra hösten sa Ing-Britt Svensson, chef för avdelningen för omvärldsanalys vid <strong>Chalmers</strong>, i en intervju<br />
med GP: "Det går för långsamt att vända trenden".<br />
Anna Näsbom är numera ansvarig för rekryteringen av ny studenter. Hon har sitt recept klart.<br />
- Vi har hållt oss till de traditionella tekniska utbildningarna.Vi har inte alls så många nya program som de<br />
högskolor med tekniska program som lockar fler kvinnor. Vi har inte anpassat oss till utvecklingen, säger<br />
hon.<br />
- Teknisk design och industriell ekonomi är relativt nya program som lockat många tjejer. Man kan tänka<br />
sig andra kombinationer som till exempel <strong>media</strong>/teknik. Vi måste titta mera på detta framöver och hitta<br />
nya vägar.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Sidan 13 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
I takt med internationaliseringen av högskolan, med ännu fler mastersprogram, blir det ännu viktigare att<br />
profilera sig, anser hon.<br />
Hur ser du då på fördelningen kvinnor-män i år?<br />
- De är ju roligt att det går uppåt lite, även om ökningen är marginell. Och det ser ju lite olika ut på olika<br />
program.<br />
Vad kan ni göra mer?<br />
- Fördelningen mellan könen borde ju spegla samhället i stort. Tekniken skulle också vinna på att det<br />
fanns fler kvinnor som sysslade med ämnet. Men vi kan inte använda oss av positiv särbehandling av<br />
kvinnor vid antagningen, säger Anna Näsbom.<br />
Specialsatsningar för tjejer<br />
- Vi försöker ju också med olika satsningar som tjejdagar. En speciell satsning har gjorts på IT-programmet<br />
där en grupp varit ute i gymnasieskolorna för att försöka locka fler tjejer.<br />
Nyvalda ordföranden vid <strong>Chalmers</strong> studentkår, Maria Vidarsson, säger att man vid kåren fortfarande<br />
tycker det är jättetråkigt att andelen kvinnor bland de nya sökande inte är större. Och att intresset för<br />
teknik inte är störe bland unga kvinnor. Hon tror att det måste grundläggas i tidig skolålder, om det ska<br />
ska bli någon verklig förändring.<br />
Vidarsson är positiv till att modernisera progammen mer efter studenternas behov, men säger också:<br />
- Samtidigt måste vi titta på hur arbetsmarknaden ser ut och lyssna på vad företagen säger. Utbildningen<br />
ska ju även leda till ett jobb efteråt.<br />
Bildtext: Leif Pagrotsky.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-08-11<br />
Göteborgs-Posten<br />
Avdelning: Fria Ord<br />
Antal tecken 864<br />
Sidan 14 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Hela samhället måste få tjejer<br />
teknikintresserade<br />
Sveriges utbildningminister går i GP den 8 augusti till kraftig attack mot <strong>Chalmers</strong> och vår "oförmåga" att<br />
attrahera kvinnliga studenter.<br />
Utbildningsministern säger, enligt GP, bland annat att <strong>Chalmers</strong> "kostar staten stora belopp."<br />
Vi som jobbar här trodde att vi var en tillgång för staten och Sverige, men så är tydligen inte fallet. Att<br />
staten dessutom betalar mindre för en utexaminerad ingenjör än vad utbildningen kostar, det förbigår<br />
ministern med tystnad.<br />
Är det inte dags för Sveriges utbildningsminister att inse, att den låga andelen kvinnliga sökande till<br />
<strong>Chalmers</strong> och andra tekniska högskolor inte är ett lokalt problem som kan lösas enbart av oss på<br />
<strong>Chalmers</strong>, utan är ett större samhälleligt problem?<br />
Som vår nya kårordförande Maria Vidarsson säger måste intresset för teknik "grundläggas i tidig skolålder,<br />
om det ska ska bli någon verklig förändring".<br />
<strong>Chalmers</strong>anställd
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-08-17<br />
Göteborgs-Posten<br />
Avdelning: Debatt<br />
Antal tecken: 5028<br />
Studiemedlen måste höjas nu<br />
Sidan 15 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
I dag får en student ut totalt 69 000 kronor per år i studiemedel. En students minimikostnad beräknas till<br />
till 96 000 kronor. Ingen har påstått att vi ska leva i lyx, men det kan inte vara meningen att vi ska<br />
kämpa i fattigdom, skriver Therese Lindman.<br />
Hösten närmar sig och studenterna i Göteborg ska snart återuppta sina studier. Sommaruppehållet har<br />
varit en välbehövlig paus i utbildningen, de har haft en chans att pusta ut efter ett hektiskt arbetsår.<br />
Reflektion är en betydande del av läroprocessen och ett villkor för lyckade studier. Under sommaren har<br />
studenterna fått tillfälle att få ny energi och utvecklas för att nu under hösten komma tillbaka utvilade och<br />
kunskapstörstande till ett nytt studieår.<br />
Som ni förstår är det förstås en idyll vi målar upp. Det var länge sedan en student vid en högskola eller ett<br />
universitet kunde drömma om en ledig sommar. Undersökningar visar hur situationen har försämrats för<br />
studenter de senaste decennierna. Exempelvis visar Föreningssparbanken att studenters levnadsstandard<br />
sjönk med 40 procent mellan 1989 och 2004, vilket kan översättas med 490 kronor mindre i månaden att<br />
konsumera för. Tar man dessutom bort bostadsbidraget på 600 kronor ur deras budget visar det sig att<br />
studenter har 1 090 kronor mindre att konsumera för.<br />
I dag får en student ut totalt 69 000 kronor per år. Jämför det med Socialstyrelsens och Konsumentverkets<br />
beräkningar som säger att en students minimikostnad uppgår till 96 000 kronor.<br />
Varje år saknas minst 27 000 kronor efter skatt och konsekvensen är att studenterna är helt beroende av<br />
andra inkomstkällor. Ledighet är det inte tal om och budgeten tillåter ingenting extra - inte någonsin.<br />
Sveriges studenter har under våren arbetat med att belysa problemet och i detta ljus genomförde regeringen<br />
en höjning på cirka 300 kr i månaden. Det räcker inte för att förändra livsvillkoren för Sveriges<br />
studenter och är ett tydligt bevis på att studenterna inte tas på allvar. Vi upplever att samhället sviker oss.<br />
Ingen har påstått att studenter ska leva i lyx men det kan inte vara meningen att Sveriges studenter ska<br />
kämpa i fattigdom. Enligt socialminister Berit Andnor går den gränsen vid 8 300 kronor i månaden.<br />
Med detta som bakgrund kräver Sveriges studenter 8 400 kronor per månad i studiemedel. Nu.<br />
Enligt Studentbarometern <strong>2006</strong> arbetar hälften av studenterna vid sidan av sina studier. De flesta börjar<br />
söka sommarjobb redan i februari, redan då oroade för hur de skall klara av sommarmånaderna ekonomiskt.<br />
Ett räkneexempel visar att en student som arbetar sex timmar varje helg under terminen och åtta<br />
veckor under sommaren får 32 000 kronor i ersättning efter skatt. Sparar han eller hon alla pengarna så går<br />
det precis ihop ekonomiskt. Men räknar man bort helgdagarna, har samma student sammanlagt åtta lediga<br />
dagar på hela året.<br />
Den normala förvärvsarbetaren i Sverige har 45 lediga dagar utöver de 52 lördagar som studenten arbetar.<br />
I en värld som snurrar snabbare och snabbare, där kraven på individen ständigt ökar, är studenternas<br />
situation extrem och helt ohållbar. Psykisk ohälsa är snart snarare regel än undantag.<br />
Det finns de som tycker att det är bra att studenter arbetar under studietiden. Att göra det är inte fel så<br />
länge man inte tvingas göra det, eller arbetar mer än vad man orkar och hinner. Arbetslivserfarenhet är en<br />
viktig stimulans och byggsten i varje människas personliga utveckling. Studenter vill ha arbetslivserfarenhet,<br />
praktik och olika former av arbetsintegrerat lärande, men inte till vilket pris som helst.<br />
Man får inte heller glömma bort att det handlar om lån för finansiering av heltidsstudier.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Sidan 16 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Ingen ska behöva dubbelarbeta för att klara av att finansiera så basala saker som tandvård, glasögon och<br />
mat på bordet. Studenterna i Sverige håller på att gå in i väggen och politikerna gör inget annat än att se<br />
på när det händer.<br />
Verkligheten är att svensk högre utbildning blivit en klassfråga. Studentbarometern <strong>2006</strong> visar att en<br />
tredjedel av studenterna får pengar av sina föräldrar varje månad. Det går ju bra så länge både relationerna<br />
och resurserna är goda. Utbildningsminister Leif Pagrotsky talar om att kunskapssamhället ska stå öppet<br />
för alla oavsett social bakgrund - orden är lika vackra som tomma. Lika tom låter parollen "Det livslånga<br />
lärandet", trots att många talar sig varma om den. Vi ska vara ett land med en välutbildad befolkning.<br />
Men det livslånga lärandet förblir en vision så länge studiemedlet ligger på dagens nivå och avskräcker oss<br />
från att påbörja bildning och utbildning. Det spelar ingen roll hur många högskoleplatser Sverige har om<br />
det inte finns nog med studenter som har råd att studera att fylla dem med.<br />
Det är med sorg i hjärtat vi konstaterar att vi har långt kvar till en dräglig livssi-tuation. Okunskapen om<br />
studenternas verklighet är stor. I 15 år har studenterna fått stå tillbaka för andra samhällsgrupper, det<br />
måste räcka. Politikerna håller på att förstöra det som de ofta och stolt kallar Sveriges framtid - en verklighet<br />
vi helt enkelt inte får acceptera.<br />
Therese Lindman<br />
ordf Göteborgs förenade studentkårer, GFS
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-09-13<br />
NyTeknik<br />
Avdelning: Debatt<br />
Antal tecken: 3318<br />
Civilingenjörer måste få praktik<br />
Sidan 17 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Vi kräver rätt till praktik på civilingenjörsutbildningen. Utan återkommande näringslivskontakter kan<br />
inte studenterna stå rustade för ett högkvalificerat arbetsliv, skriver Civilingenjörsförbundet, <strong>Chalmers</strong><br />
studentkår och utbildningsutskottets Axel Darvik (fp).<br />
Sveriges näringsliv är teknikorienterat och avancerat. Det behövs kvalificerade ingenjörer i den globala<br />
konkurrensens frontlinje. Då måste ingenjörsutbildningen anpassas till nya behov med en stark koppling<br />
till näringslivets dynamik. Det lyckas vi med om både högskolan och näringslivet tar sitt gemensamma<br />
ansvar.<br />
Civilingenjörsutbildningen är vår spetsutbildning inom teknik. Den måste hålla mycket hög kvalitet. För<br />
att upprätthålla kvaliteten är samspelet mellan näringsliv och högskola oumbärligt. Nyligen publicerade<br />
Högskoleverket, HSV, sin utvärdering av civilingenjörsutbildningen.<br />
Där konstateras att utbildningen generellt sett håller god kvalitet. Men det finns<br />
brister, och det på kritiska områden. HSV slår fast att lärarkåren har för liten yrkeserfarenhet utanför<br />
högskolan och på vissa håll är antalet gästföreläsare och lärare med näringslivskoppling lågt.<br />
Vi ser detta med stor oro. Utbildning för teknisk spetskompetens måste utformas tillsammans med<br />
näringslivet. Utan näringslivskontakter under hela utbildningen kan studenterna inte stå rustade för ett<br />
högkvalificerat arbetsliv. Nyckelkomponenter i en kvalificerad utbildning är till exempel föreläsare från<br />
näringslivet, studiebesök, kunskaper i entreprenörskap, studentföretagande och meningsfull praktik.<br />
Praktik är grundläggande för att koppla utbildningen till det omgivande samhället. Genom relevant<br />
praktik med god handledning får studenterna en inblick i och erfarenhet av det arbetsliv som väntar efter<br />
examen. De kontakter och nätverk som studenter och arbetsgivare bygger är oerhört viktiga för att<br />
underlätta övergången från studier till arbete.<br />
För arbetsgivarna är det värdefullt att få nya perspektiv via studenterna och att marknadsföra sig gentemot<br />
framtida medarbetare.<br />
I Kungliga vetenskapsakademiens (IVA) rapport "Produktion för konkurrenskraft", som arbetades fram<br />
i samverkan med fack, forskarvärld och företag, framhålls att frånvaron av praktik är ett mycket allvarligt<br />
hot mot utbildningarnas verklighetsförankring. År 2002 slopades kravet på obligatorisk praktik i<br />
civilingenjörsutbildningen.<br />
Den dåvarande utformningen stred mot högskoleförordningen och närings-livet lyckades inte ordna<br />
praktikplatser.<br />
Sedan dess finns ingen entydig bild av hur högskolorna tillgodoser behovet av praktik. Det är mycket<br />
olyckligt, menar vi.<br />
Inom ramen för civilingenjörsutbildningen måste högskolorna erbjuda studenterna relevant praktik. Det<br />
låter sig bara göras om näringslivet slutar att lasta över hela ansvaret på högskolan. Hur ska vi kunna<br />
utbilda kvalificerade ingenjörer om arbetsgivarna låtsas att det är någon annan än de själva som ska<br />
tillhandahålla bra praktikplatser?<br />
Sverige har i modern tid varit framgångsrikt i att bygga kloka och prestigelösa samarbeten mellan olika<br />
delar i samhället. Det har varit en stor fördel. I en öppen och globalt konkurrensutsatt ekonomi är sådant
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Sidan 18 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
samarbete viktigare än någonsin. Därför är korsbefruktningen mellan högskola och näringsliv omistlig för<br />
framtidens civilingenjörer. Den bygger vårt välstånd, nu och i framtiden.<br />
Richard Malmborg<br />
förbundsdirektör Civilingenjörsförbundet<br />
Ludvig Larsson<br />
utredare Civilingenjörsförbundet<br />
Maria Vidarsson<br />
ordförande <strong>Chalmers</strong> studentkår<br />
Axel Darvik<br />
riksdagsledamot (fp)<br />
i utbildningsutskottet
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-09-19<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 39<br />
Antal tecken: 3296<br />
Nypremiär för kraftfullt spex<br />
Sidan 19 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
DE HÅRDFÖRA GRABBARNA i Tbilisi Georgian Vocal Ensemble får hård konkurrens av artistoktetten<br />
i <strong>Chalmers</strong>spexet Bobs nypremiär på<br />
...totalföreställningen Casanova, bejublad i våras och förädlad till de absolut sista höstföreställningarna i<br />
Stenhammarsalen respektive Runan i <strong>Chalmers</strong> kårhus. Åtta välbyggda studenter i unison körsång till<br />
synkron och muskulös showdans är en upplevelse som egentligen ingen bör missa. Och så<br />
elvamannaorkestern under ledning av producent Karin Nilsson; precis som Västnytts kultursvep<br />
konstaterar så blir det "mycket drag för pengarna".<br />
- Startsträckan fram till urpremiären är förhållandevis lång, beskriver Andreas Stöllman som tillsammans<br />
med Andreas Karlsson och Peter Zimmerman regisserat showen. Efter synopsistävling strax efter<br />
terminsstart griper en författargrupp in och när manus är klart är det dags för audition, kostymateljé och<br />
dekor. Närmare fyrtio personer medverkar i årets spex och flertalet av dem jobbar bakom scen.<br />
Huvudperson är libertinen och äventyraren Giacomo Girolamo Casanova som när föreställningen börjar<br />
sitter inspärrad i blykamrarna i Venedig, fängslad av "generalen" som hyser agg eller avund. Tiden i<br />
fängelset blir inte besvärande lång (i verkligheten lyckades Casanova med en ännu omtalad flykt) och snart<br />
befinner han sig mitt i ett sammelsurium av förvecklingar, intriger och - faktiskt - ond, bråd död.<br />
Det är i mitten av sjuttonhundratalet och kring Casanova rör sig Gucciano, Voltaire, Madame de<br />
Pompadour, Jean-Pierre Jeunet (regissör av Amelie från Montmartre), gudinnan Venus, Mimi Petichou<br />
och den grymme generalen. Producent Nilsson piskar sin orkester till halsbrytande lappkast mellan de<br />
flesta till buds stående musikgenrer och hullet dallrar när ensemblens madamer rusar kring i pudrade<br />
peruker.<br />
- Föreställningen når aldrig under bältet! påpekar spexets directeur Philip Larsson innan han rusar åstad<br />
mot annat engagemang; banken skall återlämna William <strong>Chalmers</strong> våning vid Södra Hamngatan och då<br />
skall representant för studentkåren vara på plats.<br />
UNDER SIN TID PÅ JORDEN umgicks Casanova med några av föreställningens personer, bland dem<br />
Voltaire och Madame Pompadour. Andra har har författarna med konstnärens frihet ryckt ur sin tid och<br />
några är direkta påhitt. Tillsammans åstadkommer aktörerna en häpnadsväckande men ändå trovärdig<br />
historia i fem scener uppdelade i två akter med paus emellan.<br />
- Utifrån ett objektivt perspektiv är spexet Casanova extremt roligt, men skådespelarna/sångarna/dansarna<br />
är så disciplinerade att de aldrig tappar masken och bryter ut i hysteriskt fniss, försäkrar regissör Stöllman.<br />
I sina memoarer beskriver sig Casanova som en oemotståndlig kvinnokarl med erövringar i tusental, men i<br />
vår föreställning har han blott en kärlekshistoria. Den visar <strong>Chalmers</strong>spexet Bob med stolthet i<br />
Stenhammarsalen 22, 23 och 29 september samt i Runan, Kårhuset, 6 och 7 oktober. Biljetter via ticnet,<br />
kårhuset under lunchtid eller Konserthusets kassa. Varmt välkommen, och ta gärna med ungarna. I vårt<br />
stuk är Casanova barntillåten.<br />
Bildtext: VIGOROSO! Föreställningens final är en bländande uppvisning av fart och kraft och<br />
manlig körsång i synkron förening.SE DEN! HÖR DEN! Uppmaningen riktas till dig av<br />
regissörerna Zimmerman och Stöllman som flankerar PR-ansvariga Cecilia Schotte.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-09-21<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 49<br />
Sektion: Namn<br />
Antal tecken: 3060<br />
Miljoner till Forskning och musik<br />
Sidan 20 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
- I DET FÖRSTA LEDET sammanfaller kanske inte våra stipendier med Frimurarordens påbud om<br />
barmhärtighet, reflekterade dess provinsialmästare Carl Rosendahl .<br />
Men när ni stipendierade forskare finner en ny medicin och ni musiker berör publiken med ert artisteri -<br />
då blir ediktet uppfyllt. Framgångsrik forskning och musikaliska prestationer blir då ett sätt att utöva<br />
barmhärtighet.<br />
Det var stor stipendiehögtid i tvåhundraåriga Frimurarhuset vid Södra Hamngatan då Frimuraresamhället<br />
i Göteborg utdelade en stor del av de trettio miljoner kronor man årligen tillställer forskare och<br />
kulturarbetare. Medel som är avkastningen ur de många fonder organisationen förvaltar, åtskilliga av dem<br />
sedan flera hundra år tillbaka.<br />
Musikaliskt omramades tillställningen av stipendiater från Musikhögskolan; Samuel Eriksson på orgel och<br />
sopranen Natalie Hernborg, ackompanjerad på piano av Lina Nilsson som inte ingick i stipendiatskaran.<br />
Huvudsaklig förvaltare av fonderade medel är Frimurare Barnhusdirektionen som i år mottagit osedvanligt<br />
många ansökningar om stöd till forskning och förkovran i musik och scenkonst. Efter några inledande ord<br />
av musikstipendiekommitténs ordförande Bengt Stockare kunde operachef Lise-Lotte Axelson överlämna<br />
stipendiebevis till en rad artister som på sikt kommer att stå på hennes scen.<br />
SÅNGARE OCH INSTRUMENTALISTER under studier vid Musikhögskolan var Natalie Hernborg,<br />
Solgerd Israelsson, Kajsa Dahlbäck, Hans Forsberg, Jeffry Green, Jessica Persson, Kjersti Mari<br />
Vanderloock, Peter Kubic, Jenny Sjöström, Amanda Lindqvist, Samuel Eriksson, Anders Forslund och<br />
Helena Textorius och stipendierade elever vid Teaterhögskolan blev Malin Arvidsson, Nicolas<br />
Silfverskiöld, Ola Hedén, Rikard Södersten och Johan Örjefelt.<br />
Frimuraresamhället i Göteborg prioriterar den medicinska forskning som fokuserar på barn och ungdom, i<br />
den andan mottog en rad forskare vid i huvudsak stadens sjukvårdsinstitutioner bidrag i varierande<br />
storleksordning. Mottagare i år blev Xiaoyang Wang, Thomas Jansson, Klas Blomgren, Kristina Bry,<br />
Theresa Powell, Carola Kullberg-Lindh, Marita Andersson-Grönlund, Anna Rudin, Carina Mallard och<br />
Ingegerd Adlerberth.<br />
UNDER HÖGTIDEN beskrev ordförande mästare Bo Maniette i S:t Johanneslogen Salomon à Trois<br />
Serrures förfarandet när William <strong>Chalmers</strong> testamente upplästes i juni år 1811, då hela hans enorma<br />
kvarlåtenskap avsattes till Sahlgrenska sjukhuset samt till "en industriskola för fattiga och läskunniga<br />
barn". Hans vilja lever ännu och i den andan kunde <strong>Chalmers</strong> vicerektor Peter Olsson motta bevis på att<br />
340 000 kronor insatts på högskolans konto och studentkårens ordförande Maria Vidarsson bevis på att<br />
kårkassan berikats med 260 000 kronor.<br />
Bildtext: GLADA STIPENDIATER. Natalie Hernborg, Samuel Eriksson och Solgerd Israelsson är<br />
studenter vid Musikhögskolan, och dessutom Frimuraresamhällets stipendiater.STADD VID KASSA.<br />
Ordförande Maria Vidarsson i <strong>Chalmers</strong> studentkår konstaterar att klubbkassan växt med en dryg<br />
kvartsmiljon.STIPENDIAT. Ingegerd Adlerberth forskar i klinisk bakteriologi vid Sahlgrenska.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-10-11<br />
Punkt.se<br />
Sida: www.aftonbladet.se<br />
Antal tecken: 1225<br />
Nu pluggar de pubvett<br />
Studenter byter tentorna mot<br />
alkoholkurs<br />
Det är förbjudet att servera stupfulla personer sprit – också på<br />
studentpuben.<br />
Nu är det studenternas tur att gå kurs i ansvarsfull<br />
alkoholhantering.<br />
Studentfest är lika med fylleslag – eller?<br />
Inte nödvändigtvis.<br />
– Det svåraste är att säga nej till fulla kompisar som vill ha mer,<br />
säger Jenny Lindberg, ordförande i <strong>Chalmers</strong> festkommitté.<br />
Nästa vecka går hon Göteborgs Förenade <strong>Studentkår</strong>ers (GFS)<br />
kurs i ansvarsfull alkoholhantering, en kurs som har utarbetats av<br />
GFS tillsammans med kommunens tillståndsenhet.<br />
– Särskilt studenthälsan har drivit på. Alkoholfrågor ligger i tiden<br />
och vi måste göra något, säger Pernilla Gilvad, projektledare på<br />
GFS.<br />
Alla serveringsansvariga studenter måste gå kursen, sen är det<br />
deras ansvar att alla som serverar bakom baren informeras om lagar<br />
och regler.<br />
– Alla har väl gjort en felbedömning någon gång, men det är<br />
viktigt att man kan lagarna för det är ju ens eget ansvar om det<br />
händer något, säger Jenny Lindberg på <strong>Chalmers</strong>.<br />
För precis som på krogarna i stan är det inte tillåtet att servera<br />
redan berusade studenter alkohol.<br />
– Visst händer det att studenter också blir överförfriskade, men<br />
de bråkar mer sällan än vad kroggäster på stan gör, säger Jenny<br />
Lindberg.<br />
Sidan 21 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Kaj Fehlhaber har redan gått kursen<br />
i alkoholhantering och nu är det<br />
Jenny Lindbergs tur.<br />
Foto: BILDBYRÅN<br />
Det här lär<br />
man sig på<br />
kursen<br />
Drogkunskap – om alkohol och<br />
narkotika.<br />
Lagar och förordningar.<br />
Konflikthantering.<br />
Brandsäkerhet.<br />
Är det för mycket fylla på puben?<br />
Ja Nej Vet ej Se<br />
resultat
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-11-28<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 37<br />
Sektion: Namn<br />
Antal tecken: 1322<br />
Sidan 22 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Årets teknolog blev en designstudent<br />
TEXT OCH BILD: PETER LINDKVIST<br />
RÄTT FÅ STUDENTER SAMLADES TILL Kårens dag på <strong>Chalmers</strong> uppmärksammade ceremoni då<br />
designstudenten Ingela Johansson mottog diplom, blommor och check på tiotusen kronor som Årets<br />
teknolog.<br />
Utdelare var Tekniska samfundets vice ordförande Eva Milthon, assisterad av Rickard Ambring som är<br />
chef för Studentcentrum Lindholmen och Sebastian Grahn i <strong>Chalmers</strong> studentkår.<br />
- JAG LÄSER TREDJE OCH SISTA läsåret i designingenjörsprogrammet på <strong>Chalmers</strong> Lindholmen. Ett<br />
nytt program som var rätt anonymt för såväl studenter som de företag som på sikt blir våra<br />
arbetsgivare.För att marknadsföra programmet samlade jag kurskamraterna i en exponeringsgrupp med<br />
uppgift att rikta ljus på verksamheten genom utställningar, seminarier, föreläsningar och branschdag.<br />
- Syftet är att värva nya studenter till programmet och att uppmärksamma näringslivet på vår kompetens.<br />
Ingela Johansson och kamraterna i exponeringsgruppen lyckades så väl i sin strävan att Tekniska<br />
samfundets stipendiejury valde henne till Årets teknolog, i konkurrens med tolv kandidater till titeln.<br />
Kompisen Lina Nyberg som läser till maskiningenjör stod bakom nomineringen.<br />
- Fantastiskt roligt att utses till Årets teknolog. Inte bara för egen del är jag jättestolt, hela<br />
exponeringsgruppen skall ta åt sig äran - och till den nya exponeringsgruppen säger jag lycka till!<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-12-21<br />
Aftonbladet<br />
Sida: 10<br />
Sektion: Nyheter<br />
Antal tecken: 1367<br />
Sidan 23 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Få arbetarbarn läser vidare på <strong>Chalmers</strong><br />
– Var fjärde har lågutbildade föräldrar<br />
Statistik från Statistiska Centralbyrån och Högskoleverket visar att bara var fjärde student 2005 var barn<br />
till ej facklärda arbetare . Samma nivå som för tre år sen. Rekryteringen, som varit stigande, har stagnerat.<br />
Svårast att locka elever ur arbetarhem har de gamla och traditionstyngda lärosätena, till exempel <strong>Chalmers</strong><br />
Tekniska Högskola i Göteborg. Hon studerar själv till civilingenjör, ett yrke även hennes pappa har. Jag<br />
tror det är ett problem att många som inte har det hemifrån inte vet vad en ingenjör gör eller är. Många<br />
unga tycker nog också att teknik är hårt och tråkigt. Man måste väcka intresset för ämnena tidigare, redan<br />
innan gymnasiet. Då kanske inte så många väljer en linje som inte ger teknisk behörighet, säger hon. Erik<br />
Gustafsson<br />
Fakta:<br />
Studenternas sociala bakgrund<br />
Nya studenter under 35 år 2005/<strong>2006</strong> efter social bakgrund (ungefärliga procent). l Göteborgs Universitet<br />
Arbetare: 18. Höga tjänstemän: 35. Övriga: 47. l <strong>Chalmers</strong> Arbetare: 17. Höga tjänstemän: 37. Övriga:<br />
54.Nya studenter under 35 år 2005/<strong>2006</strong> efter hemmets utbildningsnivå (ungefärliga procent). l<br />
Göteborgs Universitet Förgymnasial: 8. Gymnasial: 32. Eftergymnasial: 60. l <strong>Chalmers</strong> Förgymnasial: 5.<br />
Gymnasial: 32. Eftergymnasial: 60.<br />
Bildtext: Maria Vidarsson, kårordförande i <strong>Chalmers</strong> studentkår, säger att det är viktigt att få elever att<br />
intressera sig tekniska ämnen.<br />
©Aftonbladet eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2006</strong>-09-22<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 24<br />
Sektion: Teknik o trender<br />
Antal tecken 5519<br />
Hela <strong>Chalmers</strong> trådlöst<br />
Sidan 24 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
– men hur ska studenterna ha råd att köpa bärbara<br />
datorer?<br />
EVA WIESELGREN<br />
- Det är jättebra att kunna koppla upp sig trådlöst överallt. Men jag har inga pengar till en bärbar dator.<br />
Ida Mattfolk är en av många studenter som var med när <strong>Chalmers</strong> hade kampanjdag för sitt nya trådlösa<br />
nät i veckan.<br />
Ida är 25 år och läser kemiteknik för att bli civilingenjör. I dag släpar hon runt tre tunga pärmar med<br />
papper mellan lektionssalarna. Kalender och schema har hon i den gamla filofaxen med nötta<br />
skinnpärmar, som hon fick av sin mamma på högstadiet.<br />
Hon skulle mycket gärna slippa de där pärmarna och i stället bära på en liten dator.<br />
- Filofaxen skulle jag ha kvar för privata dagboksanteckningar, som att jag har varit och klippt mig och så.<br />
I datorn skulle jag ha allt som rör studierna, och kunna komma åt alla uppgifter som vilken sal vi ska vara i<br />
eller vilka som är med i olika grupper.<br />
Ida kan logga in på nätverket via de fasta datorer som finns på <strong>Chalmers</strong>. Det är inget krav att alla ska ha<br />
bärbara datorer. Men det är jobbigt att behöva springa runt för att hitta en ledig dator, och hon blir<br />
tvungen att skriva ut allt hon behöver ha med sig på papper.<br />
- Och det är jobbigt med alla småanteckningar som bara försvinner.<br />
Under kampanjdagen i tisdags fanns olika datortillverkare och affärskedjor på plats för att visa upp sina<br />
prylar. <strong>Chalmers</strong>studenterna får rabatt på både datorer och program, och det går att få ryggsäck eller ipodrabatt<br />
på köpet. Ändå kostar det många tusenlappar att köpa en bärbar dator som klarar minimikraven.<br />
- Som student är jag redan skuldsatt upp över öronen. Jag kan inte ta extra lån för att köpa dator, säger<br />
Ida.<br />
Studenter har heller inte lätt att få vanliga banklån eftersom de saknar fast inkomst. På kurser med ITinriktning<br />
finns ofta bärbara datorer att hyra under studietiden. Men <strong>Chalmers</strong> är stort. Att köpa datorer<br />
till alla studenter skulle bli en jättekostnad.<br />
Carl-Daniel Norenberg på Intel, <strong>Chalmers</strong> samarbetspartner i nätverksbygget, tycker staten skulle<br />
subventionera datorer åt studenter, till exempel genom sänkt moms.<br />
- En bärbar dator är ett extra viktigt arbetsredskap för studenter. De har ingen egen arbetsplats utan måste<br />
hela tiden röra sig mellan olika lokaler. Och ute i arbetslivet har det blivit en självklarhet att kunna jobba<br />
trådlöst, säger Carl-Daniel Norenberg.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Sidan 25 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Inte bara Intel skulle tjäna på att alla hade bärbara datorer i skolan. Mycket av det undervisnings- och<br />
informationsmaterial som i dag trycks upp och distribueras till många, skulle kunna ligga som pdf-filer på<br />
servrar och skrivas ut vid behov av den som vill ha ett pappersexemplar.<br />
En av fördelarna med att ha ett gemensamt trådlöst nät, i stället för flera olika som det var förut, handlar<br />
just om utskrifter.<br />
- Jag kan alltid se i datorn var närmaste skrivare finns, det är praktiskt, säger Andreas Hessel på <strong>Chalmers</strong><br />
studentkår.<br />
Det är cirka 10 000 personer som använder <strong>Chalmers</strong> nätverk.<br />
Alla kommer inte åt allt i nätet, och det kan krävas olika lösenord för att göra olika saker. Obehöriga som<br />
lyckas komma över lösenord till nätet kommer alltså inte åt känsliga saker som tentaresultat eller<br />
kommande provfrågor.<br />
- Och datatrafiken är krypterad, så säkerheten är hög, säger Carl-Daniel Norenberg.<br />
Vi som inte går på <strong>Chalmers</strong> men gärna skulle vilja ha fri tillgång till trådlöst bredband får vänta. Det<br />
finns flera trådlösa nät i Göteborg, men de kostar pengar. Det finns<br />
i dag inga planer på att göra som i Lund, där Lunds stadsnät låter allmänheten surfa gratis i stora delar av<br />
stan. Stockholm kanske hinner före Göteborg. Där pågår september ut ett försök med fritt trådlöst<br />
bredband i Kungsträdgården.<br />
minimikrav<br />
på en bärbar studentdator<br />
:<br />
* Bildskärm 14 tum, XGA eller bättre.<br />
* Primärminne 512 MB samt en ledig minnesplats.<br />
* Hårddisk 60 GB.<br />
* DVD +/- RW (eventuellt extern).<br />
* Batteritid minst 4 timmar, gärna 6.<br />
* Trådlöst nätverkskort 802.11 b/g.<br />
* Helst under 2,5 kg.<br />
KÄLLA: CHALMERS<br />
STUDENTKÅR<br />
tips på bärbara<br />
:<br />
Känner du dig osäker på alla tekniska specifikationer? Här är några exempel på datorer som presenterades<br />
på <strong>Chalmers</strong> i veckan, men förstås passar andra studenter också. Alla klarar inte vikt- och batterikraven.<br />
Batteritiderna är ungefärliga. Gör du något som drar mycket ström, t ex tittar på film, tar batteriet slut<br />
snabbare.<br />
HP DV5106<br />
Hårddisk: 80 GB<br />
Skärm: 15,4 tum<br />
Usb-uttag: 2<br />
Batteritid: Upp till 3 timmar.<br />
Saknar bluetooth.<br />
Pris: 7 490 kr på Siba<br />
DELL<br />
INSPIRON 640 M
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Sidan 26 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Hårddisk: 60 GB. Skärm: 14,1 tum Usb-uttag: 4. Batteritid: Upp till 5 timmar.<br />
Har tv-utgång och minneskortläsare (5 i 1) Pris: 8 890 kr hos dell.se (5 procents rabatt för<br />
<strong>Chalmers</strong>studenter med kupong)<br />
ACER ASPIRE 5101 AWLMi<br />
Hårddisk: 80 GB. Usb-uttag: 3. Skärm: 15,4 tum.<br />
Batteritid: Upp till 2,5 timmar.<br />
Saknar bluetooth.<br />
Pris: Onoffs pris för <strong>Chalmers</strong>studenter är 6 990 kr Finns inte i varuhusen än. Samma dator kostar med<br />
inbyggd webbkamera och 100 GB hårddisk 7 275 kr hos Inetdata.<br />
MACBOOK<br />
Hårddisk: 60 GB. Usb-uttag: 2. Skärm: 13,3 tum. Batteritid: Upp till 6 timmar (upp till 2,5 timmars dvdspelning,<br />
3,5 timme med trådlösa funkioner på).<br />
Mac OS ingår, men det går att installera Windows också. Den billigaste har dvd-spelare/cd-brännare.<br />
Bluetooth. Inbyggd webbkamera. Program för musik- film- och webbskapande. Finns i vitt och svart.<br />
Pris: 9 715 krför studenter med Mecenatkort, annars 10 795 kr på apple.se<br />
Bildtext: UPPKOPPLAD. Ida Mattfolk testade att logga in på <strong>Chalmers</strong> nya nätverk med Teknik &<br />
trenders tjänstedator. Hon har ingen egen bärbar dator utan hoppas nu på ett stipendium, eller på höjda<br />
studiemedel, för att få råd att köpa en.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-01-19<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 9<br />
Sektion: Nyheter<br />
Antal tecken 3432<br />
Skolan vill sälja enda båten<br />
Sidan 27 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
– <strong>Chalmers</strong> sjöbefälselever ser orosmoln<br />
GÖTEBORG: <strong>Chalmers</strong> vill sälja det enda skolfartyg som används vid utbildningen av sjökaptener.<br />
Studenterna anser det vore en katastrof och rasar mot planerna.<br />
Det handlar om fartyget M/V Dickson som köptes in 2001. En brandbåt som byggts om för att helt passa<br />
utbildningen av sjökaptener vid institutionen för sjöfart och marin teknik.<br />
Här får studenterna praktisk övning i bland annat navigering och manövrering via turer i Göteborgs<br />
skärgård. Båten är modernt utrustad och uppdaterad vad gäller radar och elektroniska sjökort. En<br />
utbildningssal har också byggts ombord.<br />
"Vi måste ut på sjön"<br />
För att spara pengar vill institutionen nu göra sig av med fartyget. Kostnaden för driften av båten beräknas<br />
till två miljoner kronor per år.<br />
Institutionens ledningsgrupp har skickat förslaget vidare till <strong>Chalmers</strong> styrelse, som fattar det slutgiltiga<br />
beslutet.<br />
Studenterna vid utbildningen reagerar kraftigt mot den planerade försäljningen av skolfartyget.<br />
- Det är ett måste att ha fartyget för att öva praktiskt på manövrering och navigering. Även om vi skulle få<br />
tillgång till den nya simulatorn på Lighthouse räcker det inte. Vi måste ut på sjön, säger Björn Gustafsson,<br />
som går andra året på utbildningen.<br />
Hittills har studenterna dessutom bara haft tillgång till en äldre, sämre simulator. Hur mycket den nya,<br />
som kom på plats i slutet av förra året, får användas av grundutbildningen är oklart.<br />
- Vi skulle egentligen vilja ha ännu mer tid ombord på Dickson. Där lär vi oss väldigt mycket på en kort<br />
stund. Och övningarna är alltid bra och välplanerade. De går aldrig riktigt att återskapa verkliga<br />
förhållanden i en simulator, även om den är bra, säger studiekamraten Carl Lindberg.<br />
De båda blivande sjökaptenerna säger att motsvarande utbildning i Kalmar av många redan anses som<br />
bättre. Skulle Dickson säljas blir det ytterligare fördel Kalmar.<br />
Ordförande för sjösektionen vid <strong>Chalmers</strong> studentkår, Linus Edberg, har kontaktas av studenter som säger<br />
att de tänker byta utbildningsort om fartyget säljs. Han skickade nyligen ut information om den planerade<br />
försäljningen via e-post.<br />
- Trots att det är jullov har ett fyrtiotal studenter hört av sig till mig. Alla är starkt emot en försäljning,<br />
säger Linus Edberg.<br />
- Vår styrelse kommer att jobba emot förslaget på alla nivåer inom <strong>Chalmers</strong> organisation.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Sidan 28 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Prefekt med annan åsikt<br />
Olle Rutgersson är prefekt vid institutionen och säger att förslaget är att sätt att försöka effektivisera<br />
erksamheten i ett pressat ekonomiskt läge.<br />
- Totalt sett kommer det inte att bli någon försämring av kvalitén på utbildningen, hävdar han.<br />
Rutgersson hänvisar dels till att tiden på Dickson ersätts med övningar i simulator, dels till den<br />
fartygsförlagda praktiken som ingår i kaptensutbildningen.<br />
Sedan GP började titta på ärendet i förrgår har några saker hänt. Vid ett möte med Linus Edberg lovade i<br />
går Rutgersson att institutionen nu ska göra en utredning av konsekvenserna vid en försäljning.<br />
Sjösektionen ska också få tid att göra en sådan. Båda utredningarna ska sedan presenteras vid en hearing<br />
med studenterna i mitten av februari.<br />
- Om detta här hade skötts rätt, skulle alla utredningar vara gjorda innan vi lade förslaget. Men vi är ju<br />
pressade av att klara ekonomin, säger Olle Rutgersson.<br />
M/V Dickson<br />
Fartyget byggdes på<br />
Åsiverken i Åmål 1970.<br />
Från början var det en<br />
brandbåt vid namn Göte.<br />
Förste skeppare<br />
och instruktör på fartyget<br />
är Hans Hallberg.<br />
Längd: 29,7 meter<br />
Bredd: 7 meter<br />
Djupgående: 2,6 meter<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.<br />
FAKTA
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-02<br />
Metro teknik<br />
Sidan 29 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-02-14<br />
Ny Teknik<br />
Antal tecken: 988<br />
Sidan 30 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-02-15<br />
Fremover.no<br />
Antal tecken: 1879<br />
Svenske-jakten i full gang<br />
Sidan 31 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Narvik er igang med en helt spesiell sjarm-offensiv i Sverige: kapre høyt utdannet arbeidskraft.<br />
Mange på den store arbeidsmarkedsmessa Göteborg Charm,<br />
var nysgjerrig på Narvik og interessert i hva REC ScanCell<br />
sto for. Her er fabrikksjef Stein Fridfeldt (i midten) og<br />
Frode Sommersel (t. v.) fra Futurum i samtale med en som<br />
kanskje fristes til å bli narviking.<br />
Det handler selvsagt om REC ScanCell som skal rekruttere i<br />
stor stil. 170 nye skal få jobb i fabrikken som nå utvides.<br />
Mye av rekrutteringen skal skje lokalt, men mange med<br />
spesialutdannelse må hentes utenfra. Da er det naturlig å gå<br />
til nabolandet.<br />
REC ScanCell er ikke alene om dette. For dette handler ikke bare om å friste med gode jobber, men også å<br />
vise hva Narvik har å tilby de som kommer. Derfor er Futurum, Vinterfestuka og Destinasjon Narvik med<br />
på laget. I går var den seks personer store delegasjonen på Göteborg Charm <strong>2007</strong>, ei svær<br />
arbeidsmarkedsmesse som foregår på <strong>Chalmers</strong> Universitet.<br />
Og fra messa kan en fornøyd fabrikksjef Stein Fridfeldt rapportere om fin pågang av interesserte på<br />
Narvik-standen.<br />
– Mange er nysgjerrige på hva vi har å tilby. Det etterspørres alt fra fast jobb, prosjektoppgaver og<br />
sommerjobber, forteller Fridfeldt.<br />
I Göteborg må REC ScanCell og Narvik konkurrere med flere.<br />
– Det er mange bedrifter, rundt 170, som ønsker å skaffe seg kvalifisert arbeidskraft, forteller Fridfeldt.<br />
Noen ulempe er det ikke at fornybar energi er et tema som engasjerer. For det er nettopp det ScanCell<br />
driver med i sin solcelleproduksjon.<br />
Etter Göteborg går ferden for Narvik-gjengen til Stockholm og den tekniske høyskolen KTH for å<br />
presentere mulighetene i nord.<br />
– I tillegg til å friste med utfordrende jobbmuligheter, presenterer vi også byen bredt. Det handler om alt<br />
fra kulturlivet, Vinterfestuka og fritidsmuligheter. Det vi gjør er rett og slett å selge Narvik, sier Stein<br />
Fridfeldt.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-02-15<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 6<br />
Sektion: Nyheter<br />
Antal tecken: 2573<br />
Sidan 32 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Lars Leijonborg utlovade inflytande även<br />
sedan kårobligatoriet tagits bort<br />
GÖTEBORG: Kårobligatoriet ska avskaffas innan nästa val. Det deklarerade Lars Leijonborg (fp) då han<br />
grillades av studenter på <strong>Chalmers</strong> i går.<br />
Utbildningsministern möter kåren han själv vill avskaffa. Så lanserades Leijonborgs besök under <strong>Chalmers</strong><br />
arbetsmarknadsdagar.<br />
På en direkt fråga från kårordförande Maria Vidarsson svarar dock Leijonborg att kårerna gör en<br />
jätteviktig insats både vad gäller studentinflytande och socialt arbete.<br />
Och då syftar han inte på arrangerandet av fester utan kuratorsverksamhet, kontakter med<br />
arbetsmarknaden och bostäder, som flera kårer runt om i landet sysslar med.<br />
Utan ett fack<br />
Han har lika svårt att se hur högskolevärlden skulle se ut utan kårer, som arbetsmarknaden utan fack.<br />
Varför vill du då avskaffa kårobligatoriet? Jag har svårt att få ihop det, frågar en student i publiken.<br />
- Det är principiellt fel att tvinga någon att vara med i en förening. Nu när kollektivanslutningen till SAP<br />
är borta liksom statskyrkan har vi bara kårobligatoriet kvar. Och även en frivillig studentkår skulle få högt<br />
medlemsantal, enligt utbildningsministern.<br />
Leijonborg säger vidare att studentinflytandet och den sociala verksamhet som kårerna nu bedriver kan<br />
säkras på annat sätt, om det krävs. Kanske med ekonomiskt stöd.<br />
Men bland aktiva studentpolitiker är oron betydande.<br />
- Kåren är ju en plattform för studenters inflytande. Vi är demokratiskt valda och det blir en rättvis<br />
fördelning av ledamöter. Genom den kan vi påverka och sitta med i olika organ inom högskolan, säger<br />
Maria Vidarsson till GP.<br />
- Visst finns det en risk för vår verksamhet om obligatoriet avskaffas. Det är också en demokratisk fråga<br />
hur vi då ska kunna representera alla studenter.<br />
I övrigt valde utbildningsministern mest att prata om globaliseringen och dess konsekvenser för Sverige i<br />
sitt anförande. Men han hann även med att svara på frågor om studenters extrajobb, bostadsbidrag,<br />
utländska studenters villkor, inflation i betygssystemet och entreprenörskap.<br />
Är det rätt att avskaffa kårobligatoriet?<br />
Camilla Lindqvist, 21, kemiteknik<br />
- Nej, det är väldigt viktigt att det finns pengar så de kan jobba på. De gör bra saker som påverkar<br />
utbildningen.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Sidan 33 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Anna Bergstrand, 33, doktorand-kemi<br />
- Ja, frågan är vad studentkåren ger mig egentligen? Jag skulle inte vara med om det var frivilligt.<br />
Jonas Brolin, 24, eletronik<br />
- Nej, då kanske den försvinner helt och den gör ändå mycket bra. Fast blev det frivilligt fick de ju<br />
verkligen visa vad de kan.<br />
Joakim Johansson, 24, industriell ekonomi<br />
- Ja, det borde vara frivilligt. Man ska inte tvingas in i en förening bara för att man studerar.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-02-28<br />
Aftonbladet<br />
Sida: 28<br />
Sektion: Nöje<br />
Antal tecken 1722<br />
Mejla<br />
Sidan 34 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Det är väl kristallklart att svenska folket röstar på artisterna och struntar i melodierna. Annars hade vi väl<br />
inte skickat skitlåtar till europafinalerna som senaste åren med Carola och Lena Ph.<br />
För att inte tala om att Anna Book och en okänd lärarinna som har gått till final med riktigt mediokra<br />
låtar. Man kan fråga sig varför sådana låtar överhuvudtaget finns med i tävlingen. Vi skall dock tacka<br />
svenska folket för att man inte röstade Nanne till final, den lät som alla hennes andra låtar fast mycket<br />
sämre, ingen låt egentligen, bara en massa oväsen. Lyssna på Sonja Aldén och<br />
njut.BenganSverigedemokraterna vill ha skolavslutningar i kyrkan vilket får mig att skratta, för de är så<br />
okunniga och inte ens vet att kristendomen är en religion från mellanöstern precis som islam. Väldigt<br />
många ord i det svenska språket är från arabiska och även andra språk. Lucia, jul och påsk har knappast<br />
med svensk kultur och traditioner att göra. Lite väl för mycket är utländsk eller inspirerat från utlandet.<br />
Det är ju bara ignorera sverigedemokraternas uttalanden med tanke på att de inte vet mycket. Ur<br />
sverigedemokraternas mun kommer det ut utländska ord som de inbillar sig är svenska. Människor som<br />
sverigedemokrater lever i en falsk värld, sådana som lider av storhetsvansinne men som i själva verket inte<br />
har något. Det är typ att jag skulle låna pengar och säga att jag är miljonär. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong>s<br />
ordförande Maria Vidarsson kan inte på studentkårens uppdrag skriftligen garantera att den avgift som<br />
studerande är tvingade att betala in till studentkåren inte går till fester och supkalas. Verkligen talande om<br />
kårens verksamheter men som tur är skall ju detta tvång och obligatorium snart avskaffas!/Chalmeristen<br />
Bildtext: Både Lucia och jultomten är importerade traditioner, enligt insändaren. Foto: PETER<br />
JANSSON<br />
©Aftonbladet eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-04-16<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 306<br />
Sektion: Namn<br />
Antal tecken 2807<br />
Sidan 35 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Hannibal erövrar Göteborg<br />
"GICK DET ÅT FANDERS MED erövringen av Rom blir Göteborg en baggis", resonerar Hannibal<br />
Barkas av Kartthago som fredag 20 april intar Stenhammarsalen. Bevittnad av den gigantiska publik som<br />
svårligen kan undvara ett <strong>Chalmers</strong>spex. Efter de tidigare succéerna Gagarin, Heliga Birgitta, Gustav II<br />
Adolf och Casanova ger årets ensemble i <strong>Chalmers</strong>spexet Bob sig på den karthagiske fältherren Hannibal<br />
som ställde till oreda några hundra år före vår tideräkning. Jodå, samme Hannibal som föste höjdrädda<br />
elefanter över Alperna och jodå, visst får publiken se en skymt av en elefant i någon av spexets många<br />
episoder. Sannolikt är det härförarens asiatiska favoritdumbo Dolly som exponerar sig.<br />
- MED ERFARENHET AV EN HANDFULL tidigare spex kan jag utlova att Hannibal är en absolut<br />
höjdare, understryker som inte bara är nykläckt civilingenjör i maskinteknik utan också en av<br />
uppsättningens fyra regissörer. Kortfattat kan Hannibal beskrivas som ett musikaliskt fartfyllt spex med<br />
välformulerade texter och synnerligen väl vald musik. Höjdare ur schlager, pop och klassiskt med nya<br />
texter av författartrion Tobias Pettersson. Den mycket stora orkestern leds av kapellmästare .<br />
UTÖVER JACOB LARSSON INGÅR CHRISTIAN Peter Håkansson i regissörkvartetten som<br />
dompterar de sju aktörerna till osannolika prestationer i den tre timmar långa föreställningen, inklusive<br />
paus. För att undvika förvirring underkastar sig de annars så viljestarka scenledarna strikt<br />
samordningsdisciplin med uppmuntrande tillrop som "en del nyanser och ett stycke hörbar text skulle låta<br />
gôtt".<br />
- SPELET INLEDS NÅGONSTANS I ALPERNA där Hannibal och hans trogne följeslagare Munitor<br />
står och resonerar. Publiken anar de trettiosju elefanternas närvaro när kelten Remil dyker upp. Det är han<br />
som skall sköta elefanterna, inklusive asiatiska Dolly. De övriga är afrikanska och dresserade till krig av<br />
nubier. För att kamouflera sina politiska klavertramp förbereder Hannibal ett krig mot Rom, och<br />
någonstans i handlingen dyker den blivande don Beltino och hans dotter Deconia upp. Hon har precis<br />
köpt en ny schäslong och det gillar inte farsan.<br />
I ENSEMBLEN INGÅR OCKSÅ GIFTBLANDERSKAN Cretula och nu anar publiken den onda och<br />
bråda död som nästan alltid ingår i ett <strong>Chalmers</strong>spex. Självklart trillar folk av pinn och i Hannibal går man<br />
ett steg längre. Det dös om man säger så.<br />
- Sedan år 1948 har <strong>Chalmers</strong>spexet varit den mest prisvärda underhållning man kan få i den här stan,<br />
understryker regissör Larsson och spexets pr-chef Oskar Allerbo hakar på.<br />
- GÖTEBORGARNA MÅSTE HELT ENKELT INSE vad de riskerar att gå miste om. På premiären<br />
följer föreställningar 21/27/28/30 april samt 4/5/18 och 19 maj, alltid fredag-lördag. Biljetter kan bland<br />
annat fås via spexrummet som lunchtid nås på telefon 16 46 67. Hannibal har kommit för att erövra<br />
Göteborg!<br />
Text och bild: PETER LINDKVIST
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-04-21<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 40<br />
Sektion: Nyheter<br />
Antal tecken 1213<br />
Sidan 36 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Fyrverkerier och gratis öl inledde årets<br />
cortègebygge<br />
GÖTEBORG: Först kom ett sprakande och dånande fyrverkeri och sedan kom signalen om fritt öl.<br />
Chalmeristerna har börjat bygga årets cortège.<br />
Till tonerna av årets bygglåt, Thore Skogmans Surströmmingspolka, kastade sig hundratals chalmerister<br />
över verktyg och började hamra på vad som skall bli underhållning för alla på Valborg. Men byggarna åt<br />
inte surströmming, de åt kôrv.<br />
Runt byggarbetsplatsen låg trave efter trave med brädor och papp och nu har de tio dagar på sig för att få<br />
allt färdigt.<br />
- Det enda vi ber om är sol och åter sol. Täckpappen förstörs i regnväder och inte går det att måla på den<br />
heller, sade Peter Eriksson, ordförande i <strong>Chalmers</strong> Cortège Committé, CCC.<br />
Han hade tillsammans med åtta kamrater tagit ledigt hela denna termin för att arbeta med planeringen.<br />
- Jag tappar en termin, men det är det värt.<br />
I dag är det Oktoberfest i det Stora öltältet och dit är allmänheten välkommen. Alla skall bära lederhosen<br />
och hatt med rakborste för att fira den 98:e cortègen.<br />
Marschvägen är delvis ändrad i år. Den tidigare vägen längs Berzeliigatan och Södra vägen är inställd på<br />
grund av vägbyggen. Nu går cortègen direkt till Götaplatsen och längs Avenyn och sedan följer den vanliga<br />
rutten.<br />
Sven Ullgren
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-04-27<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 114<br />
Sektion: Guiden<br />
Antal tecken 1748<br />
Dags att spana efter Dolly<br />
Vår i luften och dags för traditionella <strong>Chalmers</strong>spexet, det femtionionde sedan år 1948.<br />
Sidan 37 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
I år bjuder <strong>Chalmers</strong>spexet Bob på Hannibal; historien om den karthagiske fältherre som förde afrikanska<br />
krigselefanter över Alperna. I föreställningen noterar den uppmärksamma publiken en skymt av Dolly som<br />
var Hannibals favoritelefant. Skött av kelten Remil som är en av figurerna i skådespelarseptetten.<br />
Som i många tidigare spex utgår författarna från någon historisk person som i deras skrivarlya undgår en<br />
total förvandling. Den historiske Hannibal dräpte åt alla håll med frejdigt humör, spexets fältherre ägnar<br />
sig mest åt dräpande repliker och dödssköna musikstycken som är själsbefryndade med händelseförloppet.<br />
Spelet inleds någonstans i Alperna där Hannibal och hans trogne följeslagare Munitor står och resonerar.<br />
Publiken anar de trettiosju elefanternas närvaro när kelten Remil dyker upp.<br />
Senare gör den blivande don Beltino och hans dotter Deconia entré. Hon har precis köpt en ny schäslong<br />
och det gillar inte farsan. Timerius lägger sig inte i gnabbet mellan far och dotter, men lägger sig i mycket<br />
annat.<br />
I ensemblen ingår också giftblanderskan Cretula och nu anar publiken den onda och bråda död som<br />
nästan alltid ingår i ett <strong>Chalmers</strong>spex. Självklart trillar folk av pinn och i Hannibal går man ett steg längre.<br />
Det dös om man säger så, och det mesta följs musikaliskt av jättestor orkester dompterad av kapellmästare<br />
Emma Lina Göransson.<br />
Inklusive paus väntar tre roliga timmar i Stenhammarsalen med premiär fredag 20 april och föreställningar<br />
21/27/28/30 april samt 4/5/18 och 19 maj, alltid fredag-lördag. Biljetter i Konserthuset, på ticnet och via<br />
spexrummet som lunchtid nås på telefon 16 46 67. Hannibal har kommit för att erövra Göteborg.<br />
PETER LINDKVIST
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-04-28<br />
GT<br />
Sida: 32<br />
Sektion: NYH<br />
Antal tecken 3020<br />
En cortège växer fram<br />
Sidan 38 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
GÖTEBORG. "Surströmmingspolkan" ekar över hela <strong>Chalmers</strong>området. Det hamras, spikas, svetsas och<br />
byggs. Och så dricks det en och annan pilsner. Om två dagar är det dags för cortègen.<br />
Ett säkrare vårtecken får man leta länge efter. Samtidigt som björkarna runt omkring stoltserar med<br />
musöron är var och varannan chalmerist fullt upptagen med att bygga vagnar till cortegen. När de nu inte<br />
förbereder och bygger för kvällens fest - också det en tradition, att de olika sektionerna tävlar med<br />
varandra om roligaste och galnaste festen.<br />
- Måste ni ta bilden just idag när vi är så bakfulla, säger en kvinnlig byggare och ser lidande ut.<br />
Men för det mesta verkar humöret ändå vara på topp, antingen man bygger en ultimate Saab som delar sig<br />
på... nej, det fick vi inte avslöja. Eller om man bygger en jättelik ölsejdel med en uppmaning att Calle<br />
Bildt ser till att det byggs en öl-pipeline från Tyskland till <strong>Chalmers</strong>, eller helt enkelt river tidningar som<br />
ska limmas och bilda ytskiktet i det jättelika ansikte som... nej, det får heller inte avslöjas förrän på<br />
valborgsmässoafton.<br />
- Som vanligt årets roligaste vecka. Just nu byggs det dygnet runt så att alla verkligen hinner bli klara i tid,<br />
förklarar byggchefen Christopher Malkki.<br />
Nytt för i år är en något annorlunda cortègeväg. Efter Götaplatsen går man rätt ner för Avenyn, sedan till<br />
Vasastaden och så småningom upp för Avenyn igen.<br />
- Det beror på en ny spår- vagnshållplats på Södra vägen, som vi inte klarar att passera med våra stora<br />
vagnar, förklarar byggchefen.<br />
Lasse Råde<br />
lasse.rade@gt.se<br />
TEXT<br />
Larseric Lindén<br />
larseric.linden@gt.se<br />
FOTO<br />
CORTÈGEN<br />
Cortègen är en djupt rotad chalmersk och göteborgsk tradition som går tillbaka till 1909. På den tiden<br />
tågade chalmeristerna den 30 april varje år i en lång rad stan runt med ena foten på trottoaren och den<br />
andra i rännstenen. 1909 samlade man ihop stans alla hästdroskor för att åka runt staden i ett långt tåg. I<br />
april 1910 drog man i stället i gång ett organiserat tåg med studentikosa skämt till Valborg. Med i första<br />
tåget fanns den gamla cykeln med det väldiga framhjulet som fortfarande är med varje år.<br />
1940 ställdes cortègen in på grund av kriget.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Sidan 39 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Den 20 april börjar byggveckan när 500 byggare snickrar ihop ekipagen av klenast möjliga material - de<br />
skall kunna rivas av från lastbilsflaken och kastas på bara några minuter! Byggarna har, förutom fantasi,<br />
tillgång till trävirke, verktyg, spik, hönsnät, VP-rör, tapetklister, frigolit, förpackningschips, skumgummi,<br />
färg, wellpapp och förstås byggöl.<br />
Från första byggdagen ekar den för året valda bygglåten, i år Tore Skogmans "Surströmmingspolka", över<br />
byggplatsen om och om igen från morgon till kväll.<br />
Av säkerhetsskäl är cortègen numera ett helnyktert arrangemang. Sedan 1973 är tåget alkoholfritt, och den<br />
som ertappas med att dricka under dagen eller på vagnarna avstängs från att vara med. Inga kalas anordnas<br />
kvällen innan Valborg och samma dag är endast läsktapparna öppna på byggplatsen<br />
I runda tal brukar en kvarts miljon göteborgare varje år titta på cortègen.<br />
* * * * *<br />
Bildtext<br />
KAMELDRIVARE. Anders Bengtsson unnar sig en siesta efter-som kamelen redan är färdigbyggd - den<br />
ska dock användas på elektronsektionens fest redan innan den stora cortègen. ULTIMATA SAABEN.<br />
Peter Bark och Fredrik Önnheim från Maskin är med för tredje året och bygger alldeles speciella bilar. EN<br />
STOR STARK. Jenny Lundberg och Gustaf Ernst läser kemi och vill på sitt sätt propagera för att Carl<br />
Bildt ser till att det byggs en pipeline för öl direkt från Tyskland till <strong>Chalmers</strong> i Göteborg. BEKVÄMT.<br />
Helst ska man förstås bygga något sittriktigt, tycker Mattias Runge, vars sköna baksäte tillhör en dressin<br />
som drivs med handkraft. Och ölglasen på bilden har absolut ingenting med cortègen att göra.<br />
SNICKARE. Emelie Andersson och Josefine Larsson från Maskinsektionen visar att de också är bra på att<br />
hantera hammare och spik.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-05-01<br />
GT<br />
Sida: 28<br />
Sektion: Nyheter<br />
Antal tecken 3592<br />
Sidan 40 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
KARNEVAL MED GIFTIG STANK...<br />
GÖTEBORG. Årets humorkarneval har gästat Göteborg. Som vanligt drevs det med etablissemanget,<br />
politikerna - och med Västtrafik. <strong>Chalmers</strong>cortègen lockade tusentals göteborgare till centrum.<br />
I år var rutten lite annorlunda, olika vägarbeten tvingade cortègen att gå bakom Vasaparken och runda<br />
Götaplatsen.<br />
I övrigt var allt sig likt. Precis som vanligt gjorde chalmeristerna narr av sig själva, av polisen, av Göran<br />
Persson, av regeringen och av USA - och av allt möjligt som bara de själva begrep.<br />
Bilar åkte på taket, en annan bil klövs mitt itu och åkte med bakänden framåt. Ånglokomotiv och de mest<br />
fantastiska fordon man kan tänka sig...<br />
Så enda molnet på himlen var röken. En giftig stank spred sig snabbt över folkmassan, framkallad av<br />
otaliga tvåtaktsmotorer och gamla sönderkörda bilmotorer.<br />
Mest kul hade nog barnen. De vred sig av skratt när kiss- och bajshumorn fick utlopp i de mest<br />
uppfinningsrika formerna, (killar och tjejer i blöjor som satt på toaletter och så vidare). Men även när<br />
Pippi Långstrump, Fantomen och smurfarna dansade fram över gatan.<br />
Men det mest återkommande temat i år var Västtrafik.<br />
"På grund av översvämning trafikeras Mölndalsån i dag med U-båt" var en av parollerna.<br />
"Åk privat - och slipp attentat" Var en annan, illustrerad av Västtrafiks kontrollanter som pucklade på<br />
passagerarna i en stor pappspårvagn.<br />
Med andra ord, det blev en kväll av många skratt, och en hel del instämmande nickar.<br />
Axel Håkansson<br />
axel.hakansson@gt.se<br />
Jan Wiridén<br />
jan.wiriden@gt.se<br />
FOTO<br />
* * * * *<br />
Bildtext<br />
Skid- och snowboardåkarna var ledsna för att det inte blev någon snö i vinter... Vem Patrik är<br />
framkommer inte. Populärt bland barnen var när Pippi, Snobben, Fantomen och andra seriefigurer<br />
dansade över gatan. Klimatförändringarna nådde ända till cortegen. "Är det verkligen stormen Pers fel?"<br />
Här drivs det med "Bratsen". "På ett bord vid sidan om snortades det cola, i form av vete-mjöl... Ett<br />
ånglokomotiv av tyg... Enda molnet på himlen var alla avgaser. Två-taktsmotorer och slutkörda bilmotorer<br />
förpestade stundtals tillvaron. Den rullande klassikern var givetvis med! De här killarna ser ut att ha det<br />
lite jobbigt. Med tanke på alla de ombyggda fordonen hade troligtvis <strong>Chalmers</strong> köpt en hel bilskrot. Drift<br />
med världspolitikerna... "Oljan lockar Bush och Blair, Korståg blir en dyr affär". Man drev med allt. Bland<br />
annat med gratistidningarna. Här är det "Sketro" som får sig en pik. "Det nya arbetarpartiet" moderaterna<br />
blev givetvis också föremål för en och annan cortègekommentar. Allt som har figurerat i <strong>media</strong> fick en<br />
repris i cortegen. Här är det flygbolaget Fly Me:s styrelse som dras i skammen. "Öbo söker karl". Vad den
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Sidan 41 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
syftar på är svårt att säga... Inte allt var begripligt för allmänheten. Tusen för en natt... Vad det är som<br />
kostar en tusing var lite oklart, men knappast en åktur... Den här saaben var till en början hel. Plötsligt<br />
delade den sig och bakdelen åkte framåt och framdelen bakåt... Här visar chalmersteknikerna hur man kan<br />
ta sig fram, utan vare sig kärnkraft eller bensinmotor. Alla typer av fordon figurerade i cortegen. Här en<br />
badkarsbil.. Västtrafik fick sig en lång rad av gliringar. "När Mölndalsån blev ovanligt våt fick man åka Ubåt",<br />
var en. Troligtvis hade chalmeristerna lagt ner en hel del tid på sina byggen. Här den beryktade<br />
granbarkborren som hotar våra skogar... Årets <strong>Chalmers</strong>cortege har gått av stapeln. Som vanligt fylldes<br />
gatorna av otroliga fordon, skoj och spex - och tusentals betraktare. Göran Person fick sig en känga.<br />
"Ensam är stark", "Pressen sig gottar när Göran grodor spottar", hördes det ur högtalarna.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: <strong>2007</strong>-05-02<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 9<br />
Sektion: Nyheter<br />
Antal tecken 1274<br />
Persson-grodor i kortegen<br />
Sidan 42 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
GÖTEBORG: Restaurangsnusket, Perssondokumentären och Västtrafiks storkontroller. Alla kvalificerade<br />
sig till en plats i årets <strong>Chalmers</strong>kortege.<br />
När första ekipaget i den 50 fordon långa karavanen rullade ut från den enorma inhägnade byggplatsen på<br />
<strong>Chalmers</strong> baksida för 98:de gången trängdes publiken sedan länge på de soliga kullarna längs vägen.<br />
Byggchefen Christopher Malkki hade under måndagen förklarat att vem som helst skulle vara beredd på<br />
en känga, och det visade sig vara stor bredd på budskapen som spikats fast på flaken.<br />
En Göran Persson-skalle i jätteformat med gapande mun där grönklädda grodflickor en efter en hoppar ut<br />
till det väntande pressuppbådet toppades av stora pratbubblor med texten "Jag leder inte världens mest<br />
briljanta regering" och "Mona Sahlins styrka är inte tänkandet utan att förmedla budskap".<br />
Annars var det de lokala kändisarna som fick ta mest stryk. På ett ekipage som byggts om till restaurangen<br />
"Everts Palä" sprang en stressad kock fram och tillbaka och serverade sina gäster tvivelaktiga maträtter<br />
under parollen "smittat kött och ruttna potäter, skit samma så länge det är andra som äter." På en annan<br />
burade bryska svartklädda biljettkontrollanter in passagerare som glömt stämpla "byte".<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
J:\Informator\07\överlämning\mediemedverkan<strong>2007</strong>.doc<br />
Datum: 2003-05-18<br />
Avdelning: Fria ord<br />
Sida: 4<br />
Av: Andreasson Kenth<br />
Cortèger och korteger<br />
Sidan 43 av 43<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
<strong>2007</strong>-06-04<br />
Albert Svensson<br />
Det finns bara en <strong>Chalmers</strong>cortège och den får heta kortege i Göteborgs-Posten. Det tycker somliga<br />
chalmerister är ogeneröst av oss.<br />
Skälet till GP:s val är att det faktiskt heter och stavas kortege numera. I Svenska Akademiens Ordbok på<br />
nätet framgår skillnaden klart och tydligt: "förr även skrivet cortège".<br />
Fast ibland slinker det avskaffade ordet in i tidningen ändå. I GP:s dataarkiv fick jag 144 träffar på kortege<br />
och 24 på cortège.<br />
De många undantagen beror på att vi på redaktionen – vad jag vet – inte har något skrivet eller uttalat<br />
förbud mot cortège. Att det väljs bort av nästan alla reportrar har nog bara att göra med en normal<br />
anpassning till modernt språkbruk.<br />
Men chalmeristerna värnar förstås om sin gammalmodiga stavning och jag kan förstå om de tycker att<br />
<strong>media</strong> ska följa exemplet. Dock handlar det i stort om synen på tidningsspråket.<br />
Vi vill att språket i GP ska vara i takt med tiden och gammalstavning ska inte förekomma på nyhetsplats.<br />
Samtidigt försöker många i snävt egenintresse påverka oss till att använda ord och stavningar som<br />
profilerar företeelser, företag eller organisationer, framför allt genom så kallade logotypstavningar. Vi<br />
försöker värja oss. GöteborgsOperan skrivs Göteborgsoperan i GP. Och TidPunkten blir Tidpunkten. Till<br />
exempel.<br />
Nå, en invändning mot det här resonemanget är förstås att <strong>Chalmers</strong>cortègen är mer än en stavningsfråga,<br />
den är en tradition och ett begrepp. Och skulle man vara språkligt principfast borde givetvis Feskekörka<br />
heta Fiskekyrka i konsekvensens namn. Det har emellertid bara hänt en enda gång de senaste tio åren vad<br />
jag kan finna i arkivet.<br />
Däremot finns i ordet Feskekörka andra alternativ att välja bland, nämligen ett vanligt ö eller ô, alltså ett o<br />
med "tak" – cirkumflex. Ungefär var fjärde gång namnet förekommer i GP blir det med cirkumflex, trots<br />
att våra skrivregler anger att det är vanligt ö som gäller. Det är lätt att fastställa språkregler, men svårt att få<br />
alla att följa dem. Ett annat exempel på göteborgsk språkförvirring löstes häromdagen på redaktionen.<br />
Från korrekturet utgick då ett påbud att Norra älvstranden ska skrivas precis så, det vill säga med versalt N<br />
och gement ä.<br />
Däremot ska södra älvstranden skrivas med enbart gemener. Orsaken till den skilda språksynen på<br />
älvstränderna är helt enkelt att Norra älvstranden nu har karaktär av stadsdel och därmed är ett egennamn<br />
medan södra älvstranden – i alla fall än så länge – bara är en geografisk beteckning som sammanfattar en<br />
rad kajer längs älven.<br />
Det har varit olika skrivningar i GP tidigare, men nu vet vi vad som gäller. Till sist ska jag återknyta till<br />
<strong>Chalmers</strong>kortegen.<br />
Hur starkt förankrad den är bland göteborgarna framgår av besöksstatistiken för gp.se – alltså GP:s<br />
internetupplaga – vecka 14. Direktrapporten från kortegen på valborgsmässoafton var den veckans mest<br />
lästa artikel och på tredje plats kom en förhandsartikel i samma ämne.<br />
Alla heta, dramatiska, viktiga nyheter om sport, politik, kriminalitet med mera hamnade alltså i skuggan<br />
av ... hm ... cortègen.