Skäl till att gå i pension eller inte. Pensionsmyndigheten
Skäl till att gå i pension eller inte. Pensionsmyndigheten
Skäl till att gå i pension eller inte. Pensionsmyndigheten
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
as på en mängd olika sätt. För länge sedan i Sverige var det <strong>inte</strong> ovanligt med<br />
formella arrangemang mellan olika generationer där barnen förband sig <strong>att</strong> förse<br />
sina föräldrar med varor och tjänster när de blev gamla och <strong>inte</strong> längre orkade<br />
arbeta och försörja sig själva. I många länder fungerar det fortfarande så. I dag sker<br />
dock detta sparande i andra och mer fi nansiellt inriktade former. Till exempel kan<br />
ett vanligt sparande i form av räntebärande bankkonto, aktier <strong>eller</strong> fonder ses som<br />
en form av <strong>pension</strong>ssparande. Man brukar em<strong>eller</strong>tid <strong>inte</strong> räkna denna form av<br />
sparande som ett <strong>pension</strong>ssparande, eft ersom dessa former typiskt sätt <strong>inte</strong> hanterar<br />
den osäkerhet som har <strong>att</strong> göra med hur länge man kommer <strong>att</strong> leva.<br />
När man i <strong>pension</strong>slitteraturen talar om olika <strong>pension</strong>sarrangemang görs vanligtvis<br />
en distinktion mellan s.k. fördelningssystem <strong>eller</strong> som de också kallas ”betalamedan–du–<strong>gå</strong>r<br />
system” och s.k. fonderade <strong>pension</strong>ssystem.<br />
Ett fördelningssystem bygger också på <strong>att</strong> individen under yrkeslivet sätter av<br />
pengar i <strong>pension</strong>ssparande. Dessa medel används dock <strong>inte</strong> som i fallet med det<br />
fonderade systemet <strong>till</strong> <strong>att</strong> bygga upp ett <strong>pension</strong>skapital utan för <strong>att</strong> betala ut<br />
<strong>pension</strong>er <strong>till</strong> dagens <strong>pension</strong>ärer. Inbetalningarna <strong>till</strong> systemet görs mot ett löft e<br />
om <strong>att</strong> framtidens yrkesarbetande ska betala deras <strong>pension</strong>er. De allra fl esta statliga<br />
<strong>pension</strong>ssystem är av fördelningstyp. Att det är så har delvis historiska orsaker.<br />
I fördelningssystem är det möjligt <strong>att</strong> snabbt <strong>till</strong>handahålla <strong>pension</strong>er <strong>till</strong> behövande<br />
äldre genom <strong>att</strong> besk<strong>att</strong>a den förvärvsarbetande delen av befolkningen,<br />
vilket <strong>till</strong> exempel var nödvändigt eft er den stora världsdepressionen i början av<br />
1930-talet då många äldre hade sett sina besparingar raderas ut <strong>till</strong> följd av börskraschen<br />
1929.<br />
Fonderade <strong>pension</strong>ssystem kännetecknas av <strong>att</strong> individen under den yrkesverksamma<br />
delen av livet sätter undan pengar som investeras i olika typer av värdepapper,<br />
fonder, obligationer, aktier etc. Genom dessa avsättningar byggs med tiden<br />
ett kapital upp som vid <strong>pension</strong>eringen sedan använts för <strong>att</strong> kontinuerligt göra<br />
utbetalningar <strong>till</strong> individen. Typiskt sett omvandlas det ackumulerade <strong>pension</strong>skapitalet<br />
<strong>till</strong> en s.k. annuitet, som utlovar utbetalningar med ett fast belopp så<br />
länge individen lever.<br />
2.2 Från ATP <strong>till</strong> dagens svenska <strong>pension</strong>ssystem<br />
Det svenska <strong>pension</strong>ssystemet har genom<strong>gå</strong>tt stora förändringar de senaste årtiondena.<br />
Snart 10 år har <strong>gå</strong>tt sedan det gamla allmänna ålders<strong>pension</strong>ssystemet<br />
bestående av folk<strong>pension</strong>, allmän <strong>till</strong>äggs<strong>pension</strong> (ATP) samt del<strong>pension</strong> slutligen<br />
helt utrangerades och ers<strong>att</strong>es av dagens allmänna ålders<strong>pension</strong>ssystem med<br />
9