Skäl till att gå i pension eller inte. Pensionsmyndigheten
Skäl till att gå i pension eller inte. Pensionsmyndigheten
Skäl till att gå i pension eller inte. Pensionsmyndigheten
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
visst empiriskt stöd från tidigare forskning. Däremot verkar <strong>inte</strong> ett högt tempo<br />
på arbetsplatsen i sig spela någon roll för benägenheten <strong>att</strong> ta ut <strong>pension</strong>.<br />
Den tredje modellen visar eff ekten på sannolikheten <strong>att</strong> ta ut <strong>pension</strong> av <strong>att</strong> <strong>till</strong>höra<br />
olika avtalsområden. Som fram<strong>gå</strong>r av regressionsresultaten föreligger inga<br />
statistiskt signifi kanta skillnader mellan olika avtalsområden.<br />
Tidigare studier har indikerat <strong>att</strong> en individs ekonomiska situation påverkar <strong>pension</strong>sbeslutet.<br />
I den fj ärde och mest utvecklade modellen inkluderas även ett antal<br />
variabel som avser <strong>att</strong> fånga upp vissa ekonomiska skillnader mellan individerna:<br />
dels huruvida respondenterna har rätt <strong>till</strong> tjänste<strong>pension</strong>, dels vilken <strong>pension</strong>sgrundande<br />
inkomst individerna hade år 2009, vilket är den senast <strong>till</strong>gängliga<br />
inkomstuppgift en. Det visar sig <strong>att</strong> personer med en <strong>pension</strong>sgrundande inkomst<br />
i <strong>inte</strong>rvallet 100 000 kr <strong>till</strong> 200 000 kronor per år har större benägenhet <strong>att</strong> börja<br />
ta ut <strong>pension</strong> än individer som har en <strong>pension</strong>sgrundande inkomst motsvarande<br />
mindre än 100 000 kr. Det visar sig också <strong>att</strong> personer med en <strong>pension</strong>sgrundande<br />
inkomst överstigande 400 000 kr per år, dvs. individer med relativt höga inkomster,<br />
är mindre benägna <strong>att</strong> ta ut <strong>pension</strong>. Slutligen kan det konstateras <strong>att</strong> rätt <strong>till</strong><br />
tjänste<strong>pension</strong> <strong>inte</strong> verkar påverka benägenheten <strong>att</strong> börja ta ut <strong>pension</strong>.<br />
Sammanf<strong>att</strong>ningsvis bekräft ar i huvudsak resultaten från regressionsanalysen den<br />
tidigare analysen. Utbildningsnivå och hälso<strong>till</strong>stånd spelar in. Likaså arbetsmiljö<br />
och ekonomi.<br />
Därför väljer man <strong>att</strong> arbeta vid sidan av <strong>att</strong> ta ut allmän ålders<strong>pension</strong><br />
Som framgick i det före<strong>gå</strong>ende är det en betydande andel av ålders<strong>pension</strong>ärerna<br />
– ungefär 30 procent – som förvärvsarbetar vid sidan av <strong>att</strong> ta ut ålders<strong>pension</strong>.<br />
I det här avsnittet används logistisk regressionsanalys för <strong>att</strong> försöka svara på<br />
frågan vilka faktorer som påverkar detta val när fl era olika variabler simultant<br />
beaktas. Resultatredovisningen följer framställningen i före<strong>gå</strong>ende avsnitt i det<br />
<strong>att</strong> fyra regressionsmod<strong>eller</strong> används där steg–för–steg eff ekten av olika typer av<br />
variabler på benägenheten <strong>att</strong> fortsätta förvärvsarbeta vid sidan av <strong>att</strong> ta ut allmän<br />
ålders<strong>pension</strong>, se tabell 30 i bilaga 1.<br />
Regressionsresultaten för modell 1 där enbart en uppsättning bakgrundsvariabler<br />
används för <strong>att</strong> förklara beslutet <strong>att</strong> fortsätta förvärvsarbeta trots <strong>att</strong> ålders<strong>pension</strong><br />
tas ut pekar på <strong>att</strong> män i större utsträckning än kvinnor gör detta, personer med<br />
god hälsa likaså. Vidare med stigande ålder minskar benägenheten <strong>att</strong> arbeta.<br />
Slutligen kan vi konstatera <strong>att</strong> utbildningsnivån <strong>inte</strong> verkar spela någon roll i<br />
sammanhanget.<br />
56