Guide till Naturstigen i Bokedalen - Partille kommun
Guide till Naturstigen i Bokedalen - Partille kommun
Guide till Naturstigen i Bokedalen - Partille kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
len är väl skyddad vid skogsbrand, vilket gör att den<br />
kan uppnå aktningsvärd ålder. Den äldsta furan i vårt<br />
land växer i Muddus nationalpark i Norrbotten och<br />
har en ålder av över 700 år och har överlevt 4 skogsbränder.<br />
Normalt blir den svenska furan 250–400 år<br />
gammal. De största furorna kring Jonsereds herrgård<br />
har uppskattats vara omkring 200 år gamla.<br />
20. Sentida sällsynthet. Torrfuran är idag en sällsynthet<br />
i den svenska skogen. Den har alltid varit<br />
eftertraktad, eftersom den ger både torrt bränsle och<br />
torrt virke. Men här i Jonsered har de fått stå kvar.<br />
Enligt en gammal herrgårdstradition har träden i det<br />
närmast omgivande parklandskapet runt Jonsereds<br />
herrgård sparats för fri utveckling. Det förklarar förekomsten<br />
av de stora furor, som ännu står kvar här<br />
även efter den svåra stormen 1969.<br />
I den ståtliga torrfuran vid station 20 kan man lägga<br />
märke <strong>till</strong>, att fibrerna i veden går i det närmaste<br />
spikrakt från roten <strong>till</strong> toppen, vilket gör veden mycket<br />
lättkluven. Man kan även notera att hackspetten<br />
sökt föda bland de insektslarver, som uppenbarligen<br />
lever inne i veden. Livets återvinning av död ved <strong>till</strong><br />
levande organismer pågår. Av ekologiska skäl åligger<br />
det dagens skogbruk att lämna kvar död ved i<br />
skogen.<br />
Här och i den närbelägna Humledalen öster om stigen<br />
växte fram <strong>till</strong> stormen 1969 några av Sveriges<br />
högsta granar, 44 meter. De äldsta träden hade uppnått<br />
en ålder av 160–170 år och bildade under lång tid<br />
en stämningsfull pelarsal, som Jonsereds bruk på alla<br />
sätt vårdade. Därför kan vandraren i dag fortfarande<br />
uppleva en syn som inte är så vanlig i de svenska<br />
skogarna numera, nämligen några av de kvarvarande<br />
gamla resliga furorna vid Jonsered.<br />
21. Svårkluven sällsynthet. Ännu ett exempel på hur<br />
bakterier, svampar och insekter återvinner död ved<br />
för sin egen fortsatta levnad – <strong>till</strong> glädje för hackspetten.<br />
I denna gamla fura kan man notera hur fibrerna<br />
– i motsats <strong>till</strong> exemplet vid station 20 – går<br />
i spiral längs hela stammen och likaså i grenarna.<br />
Växtsättet gör trädet segt och motståndskraftigt mot<br />
vind och snö och återfinns ofta i utsatta miljöer, som<br />
i havsbandet och i fjällkanten. Men det är svårt att<br />
klyva. Orsaken <strong>till</strong> det spiralvridna växtsättet är inte<br />
<strong>till</strong>fredsställande känd och utgör därmed en stimulerande<br />
forskningsuppgift för den vetenskapligt intresserade.<br />
22. Herrgårdsmiljö. Sista delen av naturstigen ger<br />
exempel på det herrgårdslandskap, som utvecklats<br />
kring Jonsereds herrgård. Från toppen av Linnekullen<br />
kan man här få en samlad bild av herrgårdsmiljön:<br />
herrgården med omgivande bostadshus och<br />
ekonomibyggnader, mäktiga gärdsgårdar som inramar<br />
åkermark och <strong>till</strong>fartsvägar, öppna parkliknande<br />
betesmarker, alléer och kantzoner beväxta med stora,<br />
fritt utvecklade träd, ”sparbanksekar” och gammeltallar.<br />
De omgivande skogsklädda kullarna kan<br />
dessutom bidra med ett inslag av vildmark.<br />
Oktober 2006<br />
Lennart Rådström.