Guide till Naturstigen i Bokedalen - Partille kommun
Guide till Naturstigen i Bokedalen - Partille kommun
Guide till Naturstigen i Bokedalen - Partille kommun
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
got som ofta kan ses på samma blad. Ett mycket talande<br />
exempel på ett samspel i naturen där en växt<br />
förmås att aktivt bidra <strong>till</strong> en djurarts överlevnad.<br />
Exempel på genmanipulation?<br />
3. Björk i ekstubbe. Näring, skydd och fortplantning<br />
är tre viktiga förklaringar <strong>till</strong> att det biologiska livet i<br />
form av växter och djur har kunnat hålla sig kvar på<br />
planeten Jorden i miljontals år. Här ser vi ett exempel<br />
på hur en björk har kunnat växa upp i skydd av<br />
en gammal ekstubbe på en betesmark, där alla andra<br />
björkplantor redan i späd ålder blivit uppätna av de<br />
betande djuren. Det var för obekvämt för djuren att<br />
även beta av den lilla björkplanta, som i början av<br />
1970-talet hade rotat sig i denna stora ekstubbe. Den<br />
uppmärksamme vandraren kan finna många andra<br />
intressanta exempel på hur de tre livsfaktorerna näring,<br />
skydd och fortplantning präglar livet i naturen.<br />
4. På istidshavets botten. Under istiden pressades<br />
jordskorpan ned av isens tyngd, i våra trakter ned <strong>till</strong><br />
cirka 95 meter under dagens nivå. Smältvattnet i den<br />
glaciärälv, som var Säveåns föregångare, förde med<br />
sig material uppifrån Västergötland, vilket sedimenterade<br />
och byggde upp dalgången genom Par<strong>till</strong>e.<br />
När isen smälte bort för cirka 10 000 år sedan höjde<br />
sig landet åter och havsstranden drog sig allt längre<br />
västerut <strong>till</strong> sitt nuvarande läge. Den gamla isälven<br />
övergick <strong>till</strong> att bli nutidens Säveån, vilken med sina<br />
<strong>till</strong>flöden eroderade sig ner genom sedimenten <strong>till</strong> sin<br />
nuvarande nivå i dalgången.<br />
När inlandsisen smält bort tog människan det torrlagda<br />
landet i besittning, och lämningar från stenåldern<br />
har påträffats bland annat vid Humlebadet vid<br />
Aspen och i närheten av Jonsereds station, inte långt<br />
väster om stigen. På berget mellan motorvägen, E20,<br />
och Jonsereds samhälle finns en hällkista, vilken tyder<br />
på att ganska många människor kan ha levt här i<br />
förhistorisk tid. Kanske var de lockade av den lekande<br />
laxen i Säveån. Laxfisket i Jonsered är känt sedan<br />
långt <strong>till</strong>baka i historien. Dagens lax i Säveån anses<br />
vara av samma stam, som den som en gång levde i ån<br />
vid slutet av istiden –ett av de äldsta naturminnena i<br />
Par<strong>till</strong>e.<br />
Alexander Keiller, en av grundläggarna av Jonsereds<br />
bruk, var en entusiastisk laxfiskare och han lät i mitten<br />
av 1800-talet konstruera en glasbur, med vilken<br />
han kunde sänka sig ner under vattenytan och studera<br />
laxens beteende under leken.<br />
5. Fynd för slöjdare. Den stora utväxten på granstammen<br />
kallas vril och orsakas av en störning i ett<br />
kvistanlag, så att fibrerna<br />
kommer att växa<br />
<strong>till</strong> något som liknar<br />
ett ”nystan”. Motsvarande<br />
bildningar av<br />
varierande storlek på<br />
främst björk och asp<br />
ger material för slöjd<br />
av skålar, fat och kåsor.<br />
Var förr av betydelse<br />
för framställning<br />
av hushållsartiklar. Ut-<br />
nyttjas i dag särskilt<br />
inom den samiska slöjden.<br />
6. Högstubbe/”höghus”. Den biologiska mångfalden<br />
i skogen förutsätter bland annat god <strong>till</strong>gång<br />
på död ved. Döda träd nyttjas av bakterier, svampar<br />
(tickor), insekter och av hålbyggande fåglar. Insekterna<br />
utgör en viktig del av födan för skogens fåglar.<br />
Tidigare skogsbruk har medfört en kraftig minskning<br />
av mängden död ved i skogen. I dagens skogsbruk<br />
lämnar man kvar döda träd och dessutom kapas vissa<br />
träd på hög höjd över marken <strong>till</strong> så kallade högstubbar,<br />
som kan utnyttjas av vedlevande organismer och<br />
därmed bidra <strong>till</strong> den biologiska mångfalden.<br />
7. En återvinningsstation. Liv bygger på återvinning.<br />
Dött organiskt material ger material <strong>till</strong> nya<br />
livsformer. Av tradition använder vi de lätt negativt<br />
laddade benämningarna ”förruttnelse” eller ”nedbrytning”<br />
om denna process. Vad skulle det betyda<br />
för vårt förhållande <strong>till</strong> naturen – och <strong>till</strong> samhället –<br />
om vi i stället införde det numera aktuella begreppet<br />
”återvinning” för denna övergång från död ved <strong>till</strong><br />
levande vävnad? Kanske skulle man därmed se ett<br />
mera tydligt samband mellan det ”hållbara samhället”<br />
och en ”hållbar natur”. Ett kullfallet träd, en så<br />
kallad låga, invaderas med tiden av bakterier, svampar,<br />
insekter och olika växter, vilka alla omvandlar<br />
– återvinner – den döda veden <strong>till</strong> att bygga upp den<br />
egna organismen.<br />
Notera hur många olika arter av växter och djur,<br />
som utnyttjar den här stubben och lågan. Två stycken<br />
av död ved i skogen, som utnyttjas för att skapa nytt<br />
liv. Naturens kretslopp bygger på ständig återvinning<br />
av dött organiskt material.