PDF 5,0 MB - Skogsbruket
PDF 5,0 MB - Skogsbruket
PDF 5,0 MB - Skogsbruket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Skogsbruket</strong><br />
ORGAN FÖR SVENSKBYGDENS SKOGSHUSHÅLLNING I FINLAND<br />
NR 2 2005. ÅRGÅNG 75<br />
4STORMEN INGEN GLÖMMER<br />
I SVERIGE TALAR MAN OM EN NATIONELL KATASTROF.<br />
14<br />
UNGA TALLBESTÅND KÖAR FÖR GALLRING<br />
16<br />
18<br />
22<br />
24<br />
28<br />
31<br />
ENLIGT PRINCIPEN ”VIKTIGASTE FÖRST” KOMMER UNGA TALLBESTÅND<br />
HÖGT UPP PÅ PRIORITERINGSLISTAN.<br />
ENERGIVIRKE KÖPS PÅ ROT<br />
ROTKÖP AV ENERGIVIRKE FÖRENKLAR PENNINGSTRÖMMEN.<br />
NATURVÅRDSTRÄD ÄR TILL FÖR ATT SPARAS<br />
NATURVÅRDSTRÄDEN, SOM OFTA OCKSÅ KALLAS SPARTRÄD, HÅLLER PÅ ATT<br />
BLI ETT PROBLEM.<br />
SNUVA SKATTEBJÖRNEN – DET ÄR LAGLIGT!<br />
SKATTEPLANERING HÖR SKOGSBRUKET TILL.<br />
JÄRPEN OCH SKOGSBRUKET<br />
SKOGSHÖNSSTAMMARNA HAR MINSKAT RÄTT KRAFTIGT UNDER DE<br />
SENASTE 40 ÅREN.<br />
TVINVUXEN TALL BLIR PÄRTKORG<br />
ÅRSRINGARNA SKA VARA SÅ TÄTA, ATT DE INTE GÅR ATT RÄKNA.<br />
EN ANNORLUNDA PRESENT – TRÄD I ISRAEL<br />
TRÄD SOM PLANTERAS I MARSKALK C.G. MANNERHEIMS MINNESSKOG I<br />
ISRAEL KAN VARA EN GÅVA ÅT EN PERSON SOM HAR ALLT.<br />
PÅ OMSLAGET: STORMEN SOM DROG FRAM ÖVER SÖDRA SVERIGE HAR ORSAKAT<br />
ENORMA SKADOR I SKOGARNA.<br />
FOTO: TAGE FREDRIKSSON<br />
2
<strong>Skogsbruket</strong><br />
Utgivare<br />
Föreningen för Skogskultur rf<br />
Redaktion<br />
Orrspelsgränden 4, 00700 Helsingfors<br />
tfn: (09) 156 21<br />
fax: (09) 156 2433<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
Sampo: 800013–577591<br />
Aktia Bank: 405554–52359354<br />
FöreningsSparb. Sverige 5036–7119<br />
Redaktionssekreterare<br />
Gunnar Salingre<br />
tfn: 09-156 2295<br />
gunnar.salingre@tapio.fi<br />
www.skogsbruket.fi<br />
Chefredaktör<br />
Tage Fredriksson<br />
tfn: 09-156 2420<br />
tage.fredriksson@tapio.fi<br />
Redaktör<br />
Gerd Mattsson-Turku<br />
tfn: 09-156 2419<br />
gerd.mattsson-turku@tapio.fi<br />
Fasta medarbetare<br />
Anne Manner tfn: 050-560 6639<br />
anne.manner@agrolink.fi<br />
Christian Hildén tfn: 050-571 8115<br />
christian.hilden@kolumbus.fi<br />
Heimhällen Oy Ab<br />
Ombrytning<br />
Margita Lindgren, Ekenäs Tryckeri<br />
Adressförändringar och<br />
prenumerationer<br />
Margita Törnroth tfn: 09-156 2422<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
Annonser:<br />
Oy Adving Ab / Ingmar Qvist<br />
Kärrbyvägen 160<br />
10160 Nylands Degerby<br />
tfn (09) 221 3246<br />
fax (09) 221 3425<br />
ingmar.qvist@adving.inet.fi<br />
En helårsprenumeration (11 nummer)<br />
kostar 33 € i Finland, i Sverige 300 SEK<br />
och i övriga länder 40 €.<br />
Halvår (6 nummer) kostar 20 € i Finland,<br />
i Sverige 180 SEK och i övriga<br />
länder 24 €.<br />
ISSN 0037–6434<br />
Ekenäs Tryckeri Ab, Ekenäs 2005<br />
Ledaren 16.2.2005<br />
3<br />
Utvärderade<br />
Jord- och skogsbuksministeriet utvärderar – på fackspråk evaluerar – regelbundet<br />
sina organisationer samt hurudan inverkan verksamheten haft. Nu stod<br />
skogscentralerna i turen. De fungerar som regionala organisationer för att utföra<br />
de uppgifter som getts i lagstiftningen. Skogscentralerna fungerar som myndighet<br />
i skogliga frågor, men står också för en betydande insats när det gäller<br />
främjande verksamhet och företagsverksamhet. Dessutom äger skogscentralen<br />
aktier i verksamhet som tidigare bolagiserats så som produktion och försäljning<br />
av plantor.<br />
Beställaren ville ha fräscha förslag för att effektivera verksamheten och fick<br />
sannerligen mera än väntat: Slå ihop 13 skogcentraler till en Finlands skogscentral<br />
med några regionala enheter. Skicka myndighetssidan till TE-centralerna<br />
eller grunda ett ämbetsverk för övervakning av skogslagen. Dessa är några centrala<br />
plock bland förslagen.<br />
Lyckligtvis har man inte glömt att titta på själva verksamheten. En del av svagheterna<br />
i analysen kommer fram då konsulterna angett att merparten procent av<br />
kostnaderna går till förvaltning i stället för till skogsägarna. Det är ovarsam behandling<br />
av fakta, eftersom de pengar som kanaliseras till skogsägarna naturligtvis<br />
skall sättas i proportion till de organisationskostnader som föranleds av de<br />
bestämda arbetsslagen. Lagövervakning, rådgivning, skogsbruksplanering och<br />
utbildning och andra uppgifter som skogscentralerna har kan förstås allt kallas<br />
byråkrati, men de tjänar till största delen skogsägare både direkt och indirekt.<br />
Verksamheten är naturligtvis viktigare än alla spekulationer och förslag i organisationsförändringar.<br />
Skogscentralerna har kritiserats för olika tillämpningar<br />
av lagar. Verksamheten och formerna för verksamheten bör förenhetligas så att<br />
skogsägare i olika delar av landet behandlas lika. Dessa frågor löses inte genom<br />
att fösa in alla under samma tak eller sammanföra med en annan regional<br />
organisation. Förenhetligande av verksamhet är minst lika stora problem inom<br />
TE-centraler eller miljöcentraler som ett annat motsvarande exempel. Utan att<br />
särskilt gå in på deras problem är det värt att konstatera att de egentligen har<br />
större problem, eftersom motivationen att förenhetliga verksamheten inte är<br />
lika stark som hos skogscentralerna. Utvärderingen ger ett extra lyft åt detta<br />
strävande.<br />
Skogbruksplaneringen har varit en hörnsten i verksamheten i tiotals år. Dess<br />
största problem är att produktiviteten för planeringen stampat på stället jämfört<br />
med nästan vilken annan skoglig verksamhet som helst. Orsakerna är många,<br />
men det är skäl att påminna sig om nyttan med skogsbruksplanerna. Skogsägaren<br />
kan bättre planera sitt skogsbruk, skogvårdsföreningen kan billigare<br />
hjälpa till och skogsbolaget billigare hitta det virke de vill köpa.<br />
Skogsförbättringsverksamheten när det gäller diken och vägar har i princip<br />
varit utsatt för konkurrens i många år, men litet har hänt. Speciellt rensningen<br />
av dikning måste på sikt integreras med annan verksamhet så att inte tre<br />
organisationer med flera olika entreprenörer och arbetstagare rör sig på samma<br />
dikningsområde.<br />
I varje fall skall lagstiftningen granskas. Utvärderarna hade helt glömt att det<br />
också går att bygga på den nuvarande modellen. En del av kritiken gällande<br />
verksamheten har gått hem. En del nya riktlinjer gällande verksamheten behövs.<br />
Det är bättre att koncentrera sig på verksamheten än att möblera om<br />
för möblerandets skull. Med tanke på den svenska servicen är lösningar som<br />
garanterar Kustens skogscentrals existens som en helhet den rätta. Alla andra<br />
alternativ är sämre med tanke på kundservicen. ❍
Foto: Hans Runesson<br />
STORMEN<br />
som ingen glömmer<br />
STORMEN SOM DROG FRAM ÖVER SÖDRA SVERIGE OCH DAN-<br />
MARK OCH VIDARE IN ÖVER DE BALTISKA LÄNDERNA DEN 9–10<br />
JANUARI HAR ORSAKAT ENORMA SKADOR I SKOGARNA. I SVE-<br />
RIGE TALAR MAN OM EN NATIONELL KATASTROF.<br />
Enbart i Sverige har stormen<br />
fällt upp emot 80 miljoner<br />
kubikmeter virke, vilket motsvarar<br />
ett års avverkning för<br />
Sverige. Stormskadorna ligger<br />
söder om linjen Norrköping–<br />
Mariefred–Halden. Inom den<br />
här regionen i södra Sverige<br />
löper ett cirka hundra kilometer<br />
brett stråk från Göteborg<br />
österut genom nästan hela<br />
Sydsverige, där stormen fällt<br />
skog som uppgår till fyra till<br />
sju års avverkningar.<br />
Skadekostnaden<br />
17 miljarder kronor<br />
Cirka åttio procent av den<br />
stormfällda skogen utgörs av<br />
gran. Kostnaden för den omfattande<br />
förödelsen som stor-<br />
HOS LARS-JOHAN SVENSSON FÄLLDE STORMEN ÖVER EN TREDJEDEL AV HANS<br />
SKOG. HAN FICK BESÖK AV LRFS ORDFÖRANDE CAROLINE TRAPP.<br />
4<br />
Danmark<br />
2 milj. m 3<br />
Norge<br />
inga skador<br />
Tyskland<br />
inga skador<br />
STORMSKADORNA OMFATTNING I LÄNDERNA RUNT ÖSTERSJÖN.<br />
men orsakat har varit svår att<br />
beräkna. Enligt Skogsstyrelsen<br />
hamnar den totala skadekostnaden<br />
på ca 17 miljarder<br />
kronor.<br />
I den kalkylen ingår ökade<br />
avverkningskostnader, lägre<br />
virkespriser p.g.a. stambrott,<br />
spill och sämre kvalitet, ökade<br />
lagrings- och transportkostnader,<br />
röjning och underhåll av<br />
skogsbilvägar då många vägar<br />
måste förstärkas för att klara<br />
av virkestransporterna speciellt<br />
våren och hösten 2005<br />
och återväxtkostnader.<br />
Arbetet drar ut på tiden<br />
Sverige<br />
80 milj. m 3<br />
På Sydved uppger VD Leif<br />
Olofsson att det inte fi nns<br />
några som helst möjligheter<br />
att varken upparbeta eller avsätta<br />
hela den stormskadade<br />
virkesmängden före sommaren.<br />
Sydved ägs av Stora Enso<br />
och Smurfi t Munksjö.<br />
– Det skulle inte ens lyckas<br />
Polen<br />
inga skador<br />
Finland<br />
inga skador<br />
om alla landets avverkningsresurser<br />
koncentrerades till<br />
området. Även att klara ut situationen<br />
under kalenderåret<br />
2005 är en mycket stor utmaning,<br />
säger Leif Olsson. Befi<br />
ntliga resurser kommer inte<br />
att räcka till och vi arbetar<br />
med att förstärka dessa med<br />
resurser från övriga Sverige<br />
och grannländerna.<br />
– Vi har stoppat all avverkning<br />
av rotstående skog och<br />
våra resurser för avverkning<br />
och transporter inriktas nu på<br />
att hjälpa drabbade skogsägare<br />
med att röja skogsbilvägar<br />
för att kunna påbörja upparbetning<br />
av den stormfällda<br />
skogen.<br />
Det tummas på lagar<br />
Estland<br />
2 milj. m 3<br />
Skogsminister Ulrica Messing<br />
har uppvaktats av representanter<br />
för skogsnäringen. Det<br />
fi nns stora behov av att få<br />
hjälp med att ge dispens från<br />
Källa: MTK<br />
Lettland och<br />
Litauen<br />
tills. 3 milj. m 3
STORMEN<br />
lagar och förordningar inom<br />
olika områden. Bevattning av<br />
virke som lagras på land, virkeslagring<br />
i vatten, besprutning<br />
av virke, större laster<br />
på virkesbilar, prioritering av<br />
virkestransporter på järnväg<br />
i förhållandet till annat gods<br />
är några av de frågor som nu<br />
diskuteras.<br />
Messing förespråkade i<br />
ett tidigt skede att drabbade<br />
skogsägare skulle kunna ringa<br />
in avverkningsanmälningar<br />
per telefon. Det här gick inte<br />
Skogsstyrelsen med på med<br />
motiveringen att skogsvårdsstyrelserna<br />
måste kunna nå ut<br />
med information om värdefulla<br />
natur- och kulturvärden<br />
och för detta krävs en anmälan<br />
i förväg. Normalt ska en<br />
avverkningsanmälan lämnas<br />
in sex veckor i förväg, men<br />
här kommer det att bli fråga<br />
om dispenser.<br />
”Vi sparade i skogen i stället<br />
för på banken”<br />
Lantbrukarna Lars-Johan och<br />
Ulf Svensson utanför Växjö<br />
hör till drabbade skogsägare.<br />
Hos dem har stormen fällt<br />
skog för cirka fyra miljoner<br />
kronor. Totalt äger bröderna<br />
Svensson 275 hektar skog och<br />
omkring 35 procent av denna<br />
skog har nu fällts av stormen.<br />
Skogen svarar för hälften av<br />
gårdens inkomster.<br />
– Den skog som nu blåst<br />
omkull var tänkt som startkapital<br />
för nästa generation som<br />
ska ta över gården. På gården<br />
orsakade stormen även elavbrott<br />
och stopp i telefontrafi -<br />
ken. Boningshuset gick inte<br />
att nå de första dagarna efter<br />
stormen. Eftersom mjölkbilen<br />
inte kom fram till gården var<br />
vi tvungna att hälla ut tretusen<br />
liter mjölk. Våra mjölkkor,<br />
sextio stycken, mjölkade vi<br />
med hjälp av ett traktordrivet<br />
reservkraftverk.<br />
Två årsavverkningar i<br />
Danmark<br />
I Danmark har stormen fällt<br />
2 miljoner kubikmeter skog,<br />
Områden med stormfälld skog - årsavverkningar<br />
Stormen januari 2005<br />
Områden med stormfälld skog - årsavverkningar<br />
SVO_regioner<br />
SVO regioner<br />
Sverige_kustlinje<br />
Sverige kustlinje<br />
SVO_regioner N<br />
Sverige_kustlinje<br />
Stora_sjoar<br />
Stora sjöar<br />
Svo_distrkom_årsavverkn<br />
Svo distrkom Stora_sjoarårsavverkn<br />
Svo_distrkom_årsavverkn<br />
0.1 - - 0.5 Årsavverkningar<br />
0.1 0.6 - 0.5 - - 1<br />
Årsavverkningar<br />
0.6 - 1<br />
1.1 - 2<br />
1.1 1.1 - 2-<br />
2<br />
2.1 2.1 - 4-<br />
- 4<br />
4.1 - 7-<br />
- 7<br />
KARTAN VISAR HUR MYCKET SKOG SOM FÄLLT INOM DET SKADEDRABBADE OMRÅDET I SYDSVERIGE.<br />
vilket motsvarar närmare två<br />
års avverkningar i Danmark.<br />
Värst drabbade är västra Jylland<br />
och norra Själland. Det<br />
är främst granskogar som skadats<br />
av stormen. Två tredjedelar<br />
av de skogsområden som<br />
skadats av stormen ägs av privatpersoner.<br />
I Danmark har de fl esta<br />
skogsägare sin skog försäkrad<br />
mot stormskador. De danska<br />
skogsägarna tecknade nästan<br />
mangrant försäkringar mot<br />
5<br />
stormskador i skog efter en<br />
omfattande storm år 1999.<br />
Även Estland hårt drabbat<br />
Information om skogsskadornas<br />
omfattning i de baltiska<br />
länderna är mycket knapphändig.<br />
Enligt de siffror redaktionen<br />
fått skulle stormen<br />
har fällt 2 miljoner kubikmeter<br />
virke i Estland och i Lettland<br />
och Litauen tillsammans<br />
3 miljoner kubikmeter. Det<br />
fi nns dock andra källor som<br />
anger att skadorna i de baltiska<br />
länderna är betydligt större<br />
och att det enbart i Lettland<br />
skulle röra sig om 5 miljoner<br />
kubikmeter. ❍<br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
Källa: Skogsstyrelsen
Foto: Tobias Härstedt, Sydved<br />
STORMEN<br />
Enorm brist på<br />
skogsmaskiner<br />
I DELAR AV SÖDRA SVERIGE MÅSTE AVVERKNINGSKAPACITETEN ÖKAS MED 15<br />
GÅNGER. FÖR ATT TRANSPORTERA BORT ALLT VIRKE FRÅN SKOGARNA BEHÖVS<br />
1 875 000 VIRKESBILAR SOM LASTAR 40 KUBIKMETER VAR. DET KOMMER<br />
ATT TA MINST HELA 2005 ATT UPPARBETA ALL STORMSKADAD SKOG.<br />
S<br />
Stormen som härjade kring<br />
Östersjöområdet 8–9 januari<br />
fällde enbart i södra Sverige<br />
omkring 300 miljoner träd.<br />
Det motsvarar en yta av<br />
27 500 fotbollsplaner. Om<br />
medelhöjden på de fallna<br />
träden uppskattas till ca. 20<br />
meter skulle det räcka till att<br />
lägga ut dem 125 varv runt<br />
jordklotet vid ekvatorn!<br />
2000 avverkningsmaskiner<br />
Den stormfällda skogen uppskattas<br />
till totalt 80 miljoner<br />
kubikmeter med ett avverkningsvärde<br />
på över 3 miljarder<br />
euro. Enbart för Södra skogsägarnas<br />
medlemmar handlar<br />
det om 43 miljoner kubikmeter.<br />
Det motsvarar ungefär sex<br />
års avverkning inom området.<br />
Södra Skog räknar med att få ut<br />
åtta miljoner kubikmeter fram<br />
till slutet av juli och omkring<br />
hälften, det vill säga över 20<br />
miljoner kubikmeter till slutet<br />
av april 2006. För att få ut allt<br />
virke före den första augusti<br />
i år, skulle det behövas 2000<br />
avverkningsmaskiner och lika<br />
många skotare för att köra fram<br />
virket till vägar. Det motsvarar<br />
för tillfället hela Sveriges maskinpark.<br />
De fl esta maskiner<br />
är upptagna med avverkningar<br />
på annat håll, vilket förklarar<br />
varför de inte satts i bruk i de<br />
stormfällda skogarna.<br />
Entreprenörer välkomna<br />
Arbetet med att frilägga kraftledningsgator<br />
och vägar är avklarat<br />
och nu är det dags att ta<br />
itu med virket. Skogsföretagen<br />
söker nu febrilt efter arbetskraft.<br />
Det gäller att få fram resurser i<br />
form av avverkningsmaskiner,<br />
EFTER ATT ARBETET MED ATT FRILÄGGA VÄGAR ÄR AVKLARAT ÄR DET DAGS<br />
ATT TA ITU MED VIRKET.<br />
6<br />
OMKRING 200<br />
MASKINER ÄR RE-<br />
DAN SYSSELSATTA<br />
I DEN STORM-<br />
FÄLLDA SKOGEN<br />
OCH YTTERLIGARE<br />
150 ÄR PÅ VÄG.<br />
skotare, virkesbilar och personal.<br />
Omkring 200 maskiner är<br />
redan sysselsatta i den stormfällda<br />
skogen och ytterligare<br />
150 är på väg. De maskiner<br />
som är på väg kommer från<br />
de mellersta och norra delarna<br />
av Sverige och från utlandet,<br />
främst från Baltikum och Finland.<br />
Det är entreprenörer med<br />
”fri kapacitet”, det vill säga att<br />
de inte har några åtaganden för<br />
tillfället och kan därför ställa<br />
upp. En av dem som ska åka är<br />
Gö ran Strömberg från Liljendal.<br />
Brist på arbete här hemma<br />
var den huvudsakliga orsaken<br />
till att Strömberg, som kör avverkningsmaskin<br />
för Södra<br />
skogsreviret, bestämde sig för<br />
att åka.<br />
– Jag blev orolig för att jobbet<br />
tar slut för mig här. Då<br />
jag hörde om hur stora virkesmängder<br />
som ligger i de<br />
svenska skogarna och eftersom<br />
reviret inte kunde garantera<br />
mig mera arbete fram över,<br />
så fattade jag mitt beslut.<br />
Kort anställningsprocess<br />
Strömberg såg helt enkelt inte<br />
någon annan utväg än att åka<br />
över och prova eftersom han<br />
dessutom har en splitterny maskin<br />
som inte varit fullt syssel-<br />
satt hela den gångna vintern.<br />
– Den låga sysselsättningen<br />
och svaga lönsamheten beror<br />
på menföret och på att stämplingsposterna<br />
överlag varit små,<br />
vilket lett till många förfl yttningar<br />
mellan arbetsplatserna.<br />
Han kontaktade Skogsmaskinföretagarna<br />
i Sverige efter<br />
att han hört i nyheterna om<br />
stormens framfart i de svenska<br />
skogarna.<br />
– Efter det började det rulla<br />
på av sig själv och telefonen<br />
gick het en tid då jag blev uppringd<br />
av olika organisationer<br />
inom skogsnäringen i Sverige.<br />
Strömberg har nu ett kontrakt<br />
med Skogssällskapet<br />
som förvaltar skog åt både offentliga<br />
och privata uppdragsgivare.<br />
Anställningsprocessen<br />
blev kort på grund av det skriande<br />
behovet av skogsmaskiner<br />
och förare i det stormhärjade<br />
området.<br />
– Jag blev överraskad av hur<br />
litet de egentligen ville veta<br />
om mig. Man frågade mej<br />
nästan genast vad jag har för<br />
typs maskin, och när jag svarade<br />
att min är ny behövde jag<br />
inte berätta så mycket mer.<br />
Om hans erfarenhet som<br />
skogsmaskinförare ville de<br />
naturligtvis också veta.<br />
Göran Strömberg stannar i<br />
Foto: Mats Samuelsson, Sveaskog
STORMEN<br />
Sverige och arbetar i 3–6 månader,<br />
men vid behov fi nns<br />
det också en möjlighet att<br />
förlänga hans kontrakt. Ungefär<br />
en gång per månad tänker<br />
han komma hem till Liljendal<br />
och besöka sin familj.<br />
Resurser saknas<br />
Trots den hjälp som nu anländer<br />
från olika håll kommer<br />
det att saknas maskiner för att<br />
få allt virke upparbetat i tid.<br />
Därför kommer en hel del<br />
timmer och massaved som<br />
blir liggande över sommaren<br />
i skogarna att förstöras och i<br />
stället gå till energived.<br />
Arbetet försvåras dessutom<br />
av att tjälen inte ännu fått fäste<br />
och marken är fortfarande<br />
blöt och mjuk på många håll.<br />
Dyra maskiner<br />
Handeln med skogsmaskiner<br />
går för högtryck och priset på<br />
begagnade maskiner rusar i<br />
höjden på grund av den svåra<br />
situationen i de stormfällda<br />
skogarna. På bara ett par dagar<br />
steg priset på en tio år<br />
gammal avverkningsmaskin<br />
från 18 000 euro till 43 000.<br />
Det är inte bara priset på maskiner<br />
som stigit i höjden efter<br />
stormen. Att få en maskin<br />
transporterad på plats kostar<br />
också mycket. Transportkostnaden<br />
från en ort utanför det<br />
stormdrabbade området har<br />
stigit med ungefär hundra<br />
procent.<br />
Undantag i timmertransporten<br />
I hela Sverige fi nns omkring 1<br />
500 virkesbilar. Just nu är be-<br />
Foto: Mats Samuelsson, Sveaskog<br />
hovet på bilar mångdubbelt<br />
större. Det behövs nästan två<br />
miljoner lass för att transportera<br />
bort allt stormfällt virke.<br />
För att underlätta transporter<br />
av virke från de stormfällda<br />
skogarna har Vägverket<br />
beslutat om lättnader i de bestämmelser<br />
som rör timmertransporter.<br />
Bestämmelserna<br />
gällande förarnas kör- och<br />
vilotider mjukas upp så det<br />
blir möjligt att köra längre<br />
pass och utnyttja dagar som<br />
annars är avsedda för veckovila.Transportarbetareförbundet<br />
i Sverige är dock kritiskt<br />
inställd till undantagen och<br />
anser att ett förhastat beslut<br />
riskerar att få allvarliga följder<br />
för både berörda förare och<br />
trafi ksäkerheten.<br />
Det ska också bli möjligt att<br />
lägga upp virkesupplag vid<br />
allmänna vägar utan speciellt<br />
tillstånd, om det sker på<br />
ett sätt som inte äventyrar<br />
trafi ksäkerheten. Vägverket<br />
öppnar också för ökade tilllåtna<br />
fordonsvikter. Undantagen<br />
måste emellertid sökas<br />
av transportföretaget hos den<br />
regionala vägmyndigheten.<br />
En generell ökning av bilarnas<br />
tillåtna bruttovikt har<br />
undvikits för att inte riskera<br />
framkomligheten på grund av<br />
sönderkörda vägar, meddelar<br />
Vägverket i sitt beslut. De här<br />
undantagen gäller dock enbart<br />
virkestransporter från det<br />
stormdrabbade området. ❍<br />
TEXT:<br />
GUNNAR SALINGRE<br />
ATT HANTERA STORM-<br />
FÄLLDA TRÄD ÄR SVÅRT<br />
OCH INGENTING SOM<br />
NYBÖRJARE SKA SYSSLA<br />
MED. ROTVÄLTOR KAN<br />
VARA LIVSFARLIGA.<br />
7<br />
Regeringen i Sverige<br />
ger över 1.200<br />
miljoner kronor<br />
REGERINGEN I SVERIGE HAR NU PRESENTERAT SINA ÅTGÄR-<br />
DER EFTER STORMEN. DET INNEBÄR BLAND ANNAT SÄNKNING<br />
AV DIESELSKATT FÖR SKOGSMASKINER SOM ARBETAR I DET<br />
DRABBADE OMRÅDET, STÖD FÖR LAGRING AV STORMFÄLLT<br />
VIRKE OCH STÖD TILL ENSKILDA SKOGSÄGARE FÖR ATT TA<br />
UT STORMFÄLLT VIRKE UR SKOGEN. SAMMANLAGT HAR RE-<br />
GERINGEN AVSATT DRYGT 1.200 MILJONER KRONOR, 132<br />
MILJONER EURO, FÖR DET HÄR ÄNDAMÅLET.<br />
DDet är viktigt att så snabbt<br />
som möjligt öka avverkningskapaciteten<br />
i i det skadedrabbade<br />
området för att<br />
ta hand om det stormfällda<br />
virket genom att fl ytta avverkningsmaskiner<br />
till södra<br />
Sverige. Dieselskatten för<br />
skogsmaskiner i det berörda<br />
området kommer därför<br />
temporärt att sänkas från<br />
den 1 januari 2005 till den<br />
31 december 2006. Skattebortfallet<br />
för denna åtgärd<br />
uppgår till maximalt 100<br />
miljoner kronor per år.<br />
Stöd till enskilda skogsägare<br />
Ett särskilt stöd motsvarande<br />
400 miljoner kronor för<br />
åren 2005 och 2006 ges till<br />
drabbade skogsägare för att<br />
ta ut stormfällt virke. Stödet<br />
kommer att utformas som en<br />
skattereduktion och vara av<br />
storleken tio kronor per kubikmeter<br />
virke.<br />
Stöd för lagring av stormfällt<br />
virke<br />
Ekonomiska bidrag kommer<br />
att utbetalas för arbeten<br />
som behövs i anslutning<br />
till lagringsplatserna för det<br />
stormskadade virket såsom<br />
inmätning, hantering och<br />
bevattning. Bidraget är maximalt<br />
500 miljoner kronor.<br />
Bidrag för reparation av<br />
sönderkörda vägar<br />
Skogsbilvägar och enskilda<br />
vägar i det drabbade området<br />
kommer att bli hårt<br />
ansträngda under framförallt<br />
våren 2005, men också<br />
senare. Det kommer att bli<br />
nödvändigt med grundförbättringsarbeten<br />
på vägarna<br />
och ökat underhåll. Risken<br />
för omfattande körskador i<br />
naturen är också stor. Hundra<br />
miljoner kronor är avsatt<br />
för de här arbetena.<br />
Slopade järnvägs- och<br />
farledsavgifter<br />
För att öka andelen transporter<br />
med järnväg och vattenvägen<br />
kommer farleds-<br />
och banavgifterna temporärt<br />
att tas bort för transporter av<br />
stormfällt virke. Dessutom<br />
kommer den svenska järnvägen,<br />
banverket, att bidra<br />
till fi nansiering av järnvägsterminaler<br />
för att klarar hanteringen<br />
av stormfällt virke<br />
per järnväg. ❍<br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU
STORMEN<br />
Övergående störningar<br />
i virkeshandeln<br />
PRISFALL PÅ VIRKE I SVERIGE ÄR ETT FAKTUM I DE DRABBADE<br />
OMRÅDENA. NORRUT HÅLLER MAN FAST VID PRISNIVÅN FÖRE<br />
GUDRUN.<br />
PPå<br />
Södra skogsägarnas område<br />
fi nns största delen av alla<br />
skador. Hälften av det virke<br />
som fallit, 43 miljoner kubikmeter<br />
tillhör Södra skogsägarnas<br />
medlemmar. Virkesmängden<br />
motsvarar fl era års<br />
avverkningsmängd. 85 procent<br />
av det stormfällda virket<br />
är gran.<br />
Garantipris och delbetalningar<br />
tufft för företaget<br />
Södra har gått in för att betala<br />
medlemmarna ett pris på barrmassavedspris<br />
vid väg som<br />
ligger 100 kronor under tidigare<br />
pris. För barrtimmer har<br />
tills vidare inget pris fasställts,<br />
men 160 kronor per kubikmeter<br />
utlovas som delbetalning.<br />
Priset skall inte ses som<br />
ett tecken på var det slutliga<br />
priset landar, framhåller Södra<br />
Skog. Garantipriset som ligger<br />
100 kronor under nivån före<br />
stormen utgör alltså en botten<br />
som kan ligga till grund för en<br />
stormlikvid i efterhand.<br />
Det dyraste först<br />
Med tanke på virkeshandeln<br />
är det alltså främst grantimmer<br />
och granmassaved som kommer<br />
att bjudas ut. I de skogar<br />
där träden fallit helt och hållet<br />
kan i bästa fall en nästan<br />
normal timmerandel erhållas,<br />
men då stammar brutits av på<br />
mitten sjunker timmerandelen<br />
dramatiskt. Av det fällda virket<br />
har på förhand uppskattats att<br />
hälften är timmer och hälften<br />
massaved. Stormskadorna ger<br />
alltså därtill en klar förskjutning<br />
mot massaved.<br />
Indirekt påverkan i Finland<br />
Regionchef Sixten Sunabacka<br />
väntar sig inget betydande virkesfl<br />
öde till UPM-Kymmenes<br />
fabrik i Jakobstad. Fabriken<br />
har en mindre användning av<br />
importvirke än de fl esta.<br />
– Den kraftigaste inverkan<br />
på den fi nska markanden<br />
kommer troligen indirekt då<br />
baltiskt och ryskt virke som<br />
varit avsett för den svenska<br />
markanden söker nya användare,<br />
säger han.<br />
Till anskaffningsregionen<br />
har kommit förfrågningar i första<br />
hand gällande drivningskapacitet,<br />
och i andra hand<br />
virkesavsättning.<br />
– Tyvärr är resurserna allmänt<br />
taget bundna, inte minst<br />
då vintern ser ut att bli kort<br />
och drivningsförhållandena<br />
varit svåra. Längre fram på<br />
8<br />
våren och sommaren går det<br />
troligen att lösgöra. Industrins<br />
virkesanvändning har ökat<br />
nyligen då kapaciteten utökats<br />
till 800 000 ton massa<br />
av björk och eukalyptus samt<br />
naturligtvis tallmassaved.<br />
Resurserna räcker<br />
knappast till<br />
Marknaden kan omöjligt svälja<br />
den stora virkesmängden<br />
innan olika slag av följdskador<br />
sätter in på upparbetat<br />
virke. Leverantörerna till Sydved<br />
som förser Stora Ensos<br />
och Munksjös industrier med<br />
virke har 10–15 miljoner kubikmeter<br />
stormskadat virke.<br />
Sydved har också gått ut med<br />
liknande budskap som Södra.<br />
Bolaget ändrar sin resursanvändning<br />
radikalt.<br />
Indirekt verkan störst för<br />
fi nsk import<br />
Sett ur ett virkesmarknadsperspektiv<br />
är stormen en mycket<br />
kraftig störning med verkningar<br />
som går långt utanför<br />
Sveriges gränser. Inte minst<br />
Baltikum som också direkt<br />
drabbades av stormen får det<br />
kämpigt. Uppgifterna om de<br />
stormfällda skogarna i Baltikum,<br />
speciellt för Lettland gör<br />
gällande att virkesmängder<br />
motsvarande en årsavverkning<br />
är alarmerande. Inte heller<br />
Estland eller Litauen gick<br />
fria från stormen liksom inte<br />
heller andra länder längs Östersjöns<br />
kust. Köpsågverken<br />
med kontakt till Östersjön<br />
kan kanske räkna med goda<br />
dagar en tid framåt.<br />
Inget timmer från Baltikum<br />
I de baltiska länderna tar den<br />
egna sågindustrin nog hand<br />
om virket som tidigare. Timmerimport<br />
från Baltikum har<br />
inte förekommit i betydande<br />
omfattning på fl era år. Den<br />
egna sågindustrin – ofta i utländsk<br />
ägo – har vuxit så det<br />
knakat och är i balans med<br />
skogarnas uthålliga avverkningsmängder.<br />
Massaveden<br />
måste placeras till ett pris som<br />
täcker de högre drivningskostnaderna.<br />
Då Sverige mycket<br />
kraftigt bromsat importen<br />
av massaved fi nns risken att<br />
virket bjuds ut på den fi nska<br />
marknaden. Det bådar inte<br />
gott för den inhemska prisbildningen<br />
som fram till stormen<br />
visade positiva förtecken<br />
även på massaved.<br />
Kortvarig fördel för sågverk<br />
I Finland tillspetsas situationen<br />
av att arealskatten förpassas<br />
till historien efter detta år<br />
och den som vill bli skattad<br />
enligt det systemet skall ha sin<br />
virkeslikvid på kontot före årsskiftet.<br />
Glädjen för sågverken<br />
blir kortvarig. Priset för virket<br />
kan bli lägre än budgeterat,<br />
men kvaliteten med tanke<br />
på sprickor kan i många fall<br />
komma fram först efter torkning.<br />
Redan efter några månader<br />
börjar risken för färgfel<br />
och insektskador att växa. I<br />
höst är utbudet på kurant vara<br />
ganska begränsat.<br />
Virke på dyra kölar<br />
Tillgången på ledig transport-
STORMEN<br />
EN HEL DEL STORMVIRKE ANVÄNDS SÄKERT SOM BIOBRÄNSLE.<br />
kapacitet i form av fartyg och<br />
pråmar är också en fl askhals.<br />
Fartygsfrakternas marknadspriser<br />
har stigit redan länge<br />
och kan i många fall utgöra<br />
ett hinder för en lönsam exportaffär.<br />
De skogsbolag som<br />
disponerar egna fartyg ligger<br />
naturligtvis bra till, men för<br />
den så kallade fria marknaden<br />
är läget svårt.<br />
Torrt virke kan inte slipas<br />
När det gäller massaved har<br />
kvalitetskravet på gran för<br />
slipning skärpts hela tiden.<br />
Vattenbegjutning kan säkert<br />
rädda en del virke från<br />
torka eller missfärgning före<br />
användning, överårig massaved<br />
är inte intressant med<br />
tanke på råvaruåtgången och<br />
blekningskostnaderna. En<br />
alltför stor del av virket kommer<br />
att bli mer eller mindre<br />
oanvändbart för industrin.<br />
Bränsleanvändning är säkert<br />
en räddning om betalningen<br />
för energivirket räcker till att<br />
täcka de höjda drivningskostnaderna<br />
och om skogsägarna<br />
nöjer sig med struntpriser för<br />
själva virket.<br />
Virke skogsägarnas huvudvärk,<br />
dollarn industrins<br />
Skogsindustrins största problem<br />
är inte stormskadats virke.<br />
I börskurserna har det inte<br />
varit möjligt att skönja någon<br />
verkan av stormen. Ingen<br />
väntar sig betydande fördelar<br />
9<br />
i slutändan när det gäller bolagens<br />
ekonomi. För enskilda<br />
sågverksbolag kan sitsen vara<br />
helt annorlunda. Verksamhet<br />
som är bunden till en ort och<br />
dess kringliggande skogar kan<br />
efter virkesmarknadsstörningen<br />
få verkliga problem med<br />
virkesförsörjningen. De fl esta<br />
av skogsägare som tidigare<br />
sålt virke har fått en betydande<br />
del av sin skogsegendom<br />
fälld och de uthålliga avverkningsmängderna<br />
måste dras<br />
ned fl era år framåt. ❍<br />
TEXT:<br />
TAGE FREDRIKSSON<br />
För dig som vill lära dig att bättre<br />
sköta och bruka din skog<br />
Kurs för skogsbrukare<br />
Innehåll:<br />
skogsvård, motorsågsanvändning,<br />
värdering av skog, virkeshandel,<br />
skötsel av skogslägenheten, timring<br />
m.m.<br />
Plats:<br />
enheten i Gamla Vasa<br />
Start:<br />
31 mars 2005,<br />
två<br />
kursdagar/mån vintertid<br />
Kursavgift:<br />
40 €/termin<br />
Studierna kan bedrivas vid sidan av<br />
normal yrkesverksamhet.<br />
Anmälan senast 18 mars till:<br />
Martina Uthardt 324 2490<br />
eller e-post: fortbildning@syi.fi<br />
Info:<br />
Tomas Lundström 050-5575 293<br />
Svenska<br />
Fortbildning och utvecklingstjänster<br />
yrkesinstitutet
STORMEN<br />
Stor risk för insektskador<br />
i den stormfällda skogen<br />
PROBLEMEN BEGRÄNSAS INTE ENBART TILL DEN ENORMA MÄNG-<br />
DEN SKOG SOM FÖLL I STORMEN. UPPARBETNINGEN AV STORM-<br />
SKADORNA I SÖDRA SVERIGE KOMMER ATT TA HELA ÅRET. VIR-<br />
KET SOM BLIR KVAR I SKOGEN NÄR VÅREN KOMMER ERBJUDER<br />
SKADEINSEKTER ETT GOTT FÖRÖKNINGSMATERIAL. DE ÖKADE<br />
INSEKTSTAMMARNA KOMMER ATT VARA EN STOR FARA FÖR STÅ-<br />
ENDE SKOG UNDER DE FÖLJANDE ÅREN.<br />
J<br />
– Jag är rätt så säker på att<br />
södra Sverige nu kommer att<br />
drabbas av skogsskador orsakade<br />
av granbarkborrar. En<br />
liknande storm år 1969 fällde<br />
betydligt mindre träd än denna,<br />
men ledde trots det till att<br />
barkborrarna massförökade sig<br />
och angrep levande träd, konstaterar<br />
Kari Heliövaara som<br />
är professor i skogszoologi vid<br />
Helsingfors universitet.<br />
Svåra angrepp om ett par år<br />
Det är väl dokumenterat att<br />
stormfällningar av den omfattning<br />
som södra Sverige upplevde<br />
8–9 januari kan leda till<br />
att granbarkborrarna dödar<br />
massor med levande träd under<br />
de kommande åren. Omkring<br />
åttio procent av träden<br />
som föll i stormen är granar.<br />
Det betyder att granbarkborrarna<br />
erbjuds ett stort antal<br />
lämpligt förökningsmaterial i<br />
form färskt virke. Det typiska<br />
förloppet efter en stormfällning<br />
är att granbarkborren<br />
håller sig till vindfällda träd<br />
under det första året, där de<br />
förökar sig och de stående<br />
träden angrips de följande<br />
åren. Om det fi nns tillräckligt<br />
med vindfällda träd till<br />
barkborrarnas förfogande kan<br />
antalet öka tiofalt under ett<br />
enda år. Angreppen på den<br />
levande skogen kommer först<br />
om ett par år då barkborrarna<br />
förökat upp sig i vindfällena.<br />
I det skedet fi nns det inte<br />
mera lämpligt förökningsmaterial<br />
i form av vindfällen och<br />
knäckta träd och den hårda<br />
konkurrensen driver barkborrarna<br />
till levande träd. Om<br />
granbarkborrarna då är tillräckligt<br />
många, övervinner<br />
de levande granars naturliga<br />
försvar. Åke Lindelöw som är<br />
fältentomolog vid SLU i Uppsala,<br />
menar att granbarkborrarnas<br />
angrepp på levande<br />
skog kommer först 2007.<br />
– Det är ännu för tidigt att<br />
spekulera i vilken omfattning<br />
det kan handla om, men det<br />
är angrepp som dödar träd.<br />
Förhållandena avgörande<br />
Det är fl era faktorer som påverkar<br />
hur omfattande skadorna<br />
orsakade av granbarkborre<br />
kan bli efter stormfällningar.<br />
Förutom mängden barkborrar<br />
har dessa mycket att göra<br />
med de förhållanden som inverkar<br />
på barkborrarnas förökningsframgång<br />
under de<br />
kommande vår- och sommarmånaderna.<br />
Ju mera vindfällen<br />
det blir kvar i skogen över<br />
sommaren och koloniseras av<br />
barkborrar, desto fl er levande<br />
träd kommer att angripas och<br />
dödas under de följande åren.<br />
Om det inte fi nns tillräckligt<br />
10<br />
DET HAR UPPSKATTATS ATT OMKRING 40 MILJONER KUBIKMETER<br />
VIRKE KOMMER ATT LIGGA KVAR I SKOGARNA EFTER SOMMAREN.<br />
med vindfällen lyckas inte<br />
heller barkborrarna föröka sig<br />
i dem, och då minskar också<br />
angreppen på levande träd.<br />
– Av någon anledning har<br />
Finland inte drabbats av lika<br />
allvarliga skador orsakade<br />
av granbarkbarkborre som<br />
Sverige eller Norge. Vad exakt<br />
det här beror på är svårt<br />
att säga, men det kan ha att<br />
göra med ett torrare klimat,<br />
eller helt enkelt att här fi nns<br />
mindre granskog än i våra<br />
västra grannländer, säger Heliövaara.<br />
Det har uppskattats att ca.<br />
40 miljoner kubikmeter stormfälld<br />
skog kommer att ligga i<br />
kvar södra Sverige efter sommaren.<br />
Ett varmt väder under<br />
våren och sommaren gynnar<br />
granbarkborrens förökningsframgång.<br />
Då förkortas<br />
utvecklingstiden från ägg till<br />
fullvuxen insekt vilket ökar antalet<br />
överlevande avkommor. I<br />
de södra delarna av Sverige<br />
kan dessutom granbarkborrarna<br />
lägga en andra kull under<br />
varma somrar. I sådana fall<br />
ökar ytterligare skaderisken på<br />
levande träd. Barkborrarna ger<br />
sig hellre på träd i luckor och<br />
beståndskanter än träd inne i<br />
Foto: Tobias Härstedt, Sydved<br />
bestånd, och sådana fi nns det<br />
gott om efter stormen.<br />
Märgborrar och blånadssvampar<br />
Heliövaara konstaterar också<br />
att man kan räkna med att<br />
tallar kommer att angripas av<br />
märgborrar. Större- och mindre<br />
märgborren fl yger relativt<br />
tidigt på våren och söker<br />
sig då till obarkat virke och<br />
vindfällen för att föröka sig.<br />
De för dessutom med sig blånadssvampar<br />
som missfärgar<br />
veden. Bara på några veckor<br />
är sådant virke odugligt som<br />
sågtimmer. Efter att märgborrarna<br />
förökat sig fl yger de<br />
fullbildade insekterna upp i<br />
tallarnas kronor där de borrar<br />
sig in i årsskotten som till slut<br />
knäcks och faller till marken.<br />
– Märgborrar dödar i allmänhet<br />
inte träd liksom granbarkborren,<br />
men tillväxtförluster<br />
i tallbestånd är säkert<br />
att vänta, tillägger han.<br />
Den randiga vedborren är<br />
en barkborre som också hotar<br />
kvaliteten på virket som blir<br />
kvar i skogen. Den ger sig inte<br />
på levande träd men angriper<br />
både obarkat gran- och tall-
STORMEN<br />
virke som den förstör genom<br />
att borra djupa hål i veden.<br />
Virkestravar som lagras i skogen<br />
är speciellt utsatta för den<br />
randiga vedborrens angrepp.<br />
Dessutom för den med sig<br />
en svamp som färgar veden<br />
mörk.<br />
Svåra att bekämpa<br />
Travat, obarkat virke som<br />
lagras vid bilväg duger lika<br />
bra som vindfällen till förökningsplatser<br />
för barkborrarna.<br />
Enligt svensk lagstiftning får<br />
tallvirke inte lagras i skogen<br />
efter den 1 juli och granvirke<br />
efter den 1 augusti. Dessa datum<br />
gäller inte om virket behandlas<br />
på ett sätt så att inte<br />
den växande skogen hotas av<br />
insektangrepp. Ett alternativ<br />
är att barka virket, eftersom<br />
det inte då duger åt barkborrarna.<br />
Granvirke kan täckas<br />
över före insekterna invaderar<br />
eller också kan de översta<br />
lagren av travarna transporteras<br />
bort före insekterna lämnar<br />
virkestravarna och angriper<br />
levande träd. Bevattning<br />
av virkestravarna håller visserligen<br />
också barkborrarna<br />
borta men metoden är svår att<br />
genomföra i terrängen. I sista<br />
hand kan virket behandlas<br />
med insekticider före barkborrarna<br />
angriper det på.<br />
Kemikalier aktuella<br />
Skogsnäringen i Sverige kräver<br />
att få använda kemikalier för<br />
att skydda virket mot insektangrepp.<br />
Regeringen i Sverige<br />
har meddelat att den är beredd<br />
att lätta på de regler som behövs<br />
för att så fort som möjligt<br />
få ut den stora mängden<br />
stormfällt virke ur skogarna.<br />
Till dessa hör även användning<br />
av kemikalier för att inte<br />
virkestravar och träd som blir<br />
kvar i skogen över sommaren<br />
ska angripas av insekter.<br />
– Att bekämpa barkborrar<br />
i skogen med kemikalier är<br />
en svår uppgift. Stormfällda<br />
träd som ligger kvar kan visserligen<br />
besprutas, men eftersom<br />
barkborrarna lever under<br />
barken fi nns risken för att<br />
bekämpningsmedlet inte når<br />
dem. En möjlighet är att de<br />
översta lagren besprutas efter<br />
att virket samlats på trave vid<br />
väg. Effekten är tvivelaktigt,<br />
men det är en möjlighet, hävdar<br />
Heliövaara.<br />
Kemikalier som kan bli aktuella<br />
vid eventuella besprutningar<br />
av obarkat virke är<br />
cypermetrin och deltametrin.<br />
Dessa är båda mycket giftiga<br />
för bland annat fi skar och andra<br />
vattenlevande djur och<br />
borde därför inte få hamna i<br />
vattendrag.<br />
Kemikaliefrågan har väckt<br />
debatt i Sverige. Skogsminister<br />
Ulrica Messing är rädd<br />
för att 20–30 procent av skogarna<br />
i södra Götaland blir<br />
obrukbara som virkesråvara<br />
på grund av insektangrepp,<br />
om inte virket blir behandlat<br />
i tid. Miljösidan vill minimera<br />
11<br />
användningen av kemikalier i<br />
skogsbruket och talar istället<br />
för alternativa metoder.<br />
Rotrötan får inte glömmas<br />
På våren kommer också rötsvamparna<br />
med i bilden. Kim<br />
GRANBARKBORRENS GÅNGSYSTEM. UNDER DEN GROVA BARKEN GNAGER<br />
HONORNA CA. 10 CENTIMETER LÅNGA GÅNGAR DÄR DE LÄGGER SINA ÄGG.<br />
DE SMALA, KORTA GÅNGARNA SOM UTGÅR FRÅN MODERGÅNGEN ORSAKAS<br />
AV LARVERNA.<br />
JU MERA VINDFÄLLEN DET BLIR KVAR I SKOGARNA, DESTO FLER LEVANDE TRÄD<br />
KOMMER ATT DÖDAS UNDER DE FÖLJANDE ÅREN.<br />
Foto: Kari Heliövaara<br />
von Weissenberg, professor i<br />
skogspatologi vid Helsingfors<br />
universitet, varnar för rötskador<br />
på vindfällen som inte blir<br />
upparbetade före sommaren.<br />
– Blödskinnet är en mycket<br />
allmän rötsvamp som angriper<br />
både gran- och tallvirke redan<br />
på våren. Den kan växa i<br />
veden upp till en meter under<br />
en säsong. Vindfällen som ligger<br />
kvar i skogarna över sommaren<br />
duger inte längre till<br />
sågtimmer på hösten eftersom<br />
svampen hinner missfärga virket<br />
redan på några månader.<br />
Rotrötan får man inte heller<br />
glömma. Den utgör kanske<br />
ännu inte en lika överhängande<br />
fara som insektangreppen,<br />
men på långsikt fi nns det<br />
risk för att rotrötan sprider sig<br />
i de stormdrabbade skogarna.<br />
Stubbarna som blir kvar i terrängen<br />
fungerar som inkörsportar<br />
för rotrötans sporer så<br />
fort vädret blir varmare.<br />
– Eftersom många av stammarna<br />
är knäckta på mitten<br />
och inte vält omkull, har de<br />
fortfarande rotkontakt till<br />
närstående träd. Högstubbar<br />
som kommer att upparbetas<br />
från våren till hösten borde<br />
stubbehandlas med pergamentsvamp<br />
eller urea för att<br />
hindra spridningen av rotröta<br />
i bestånden via rotkontakter,<br />
konstaterar von Weissenberg.<br />
❍<br />
TEXT:<br />
GUNNAR SALINGRE<br />
Foto: Hans Runesson
STORMEN<br />
Ekonomiska och<br />
psykiska problem<br />
FÖR FÖRSÄKRINGSBOLAGEN HANDLAR STORMEN OM MILJARD-<br />
KRAV. AV DEN PRIVATÄGDA SKOGEN I SVERIGE OMFATTAS ÅTTIO<br />
PROCENT AV NÅGON SKOGSFÖRSÄKRING. MEN VARIATIONERNA<br />
ÄR STORA MELLAN OLIKA REGIONER OCH MÅNGA SKOGSÄGARE<br />
HAR SIN SKOG ENBART BRANDFÖRSÄKRAD.<br />
A<br />
Av den totala skogsarealen<br />
i Sverige är omkring hälften<br />
privatägd. Av den privatägda<br />
skogen omfattas åttio procent<br />
av någon skogsförsäkring.<br />
Varken staten eller de stora<br />
skogsbolagen, som äger hälften<br />
av Sveriges skogar, har<br />
sina skogar försäkrade.<br />
Sextio procent av skogsförsäkringar<br />
omfattar storm<br />
Störst på skogsförsäkringar i<br />
Sverige är Länsförsäkringar<br />
med sextio procent av marknaden.<br />
Anders Blomqvist på<br />
Länsförsäkringar uppger att<br />
det fi nns två typer av skogsförsäkringar.<br />
En där bara<br />
brand ingår och de som har<br />
den försäkringen kommer<br />
inte att få ut någon ersättning<br />
för stormskador.<br />
– Ungefär sextio procent<br />
av våra skogskunder har även<br />
en stormförsäkring, berättar<br />
Anders Blomqvist. Men den<br />
fi nns stora variationer mellan<br />
olika områden. Det är oftast<br />
lite mindre skogsägare, som<br />
inte har så stora arealer, som<br />
har sina skogar oförsäkrade.<br />
Hälften av virkesförrådet<br />
ska vara skadat<br />
I det hårt drabbade Kronobergs<br />
län, med Växjö som<br />
länets residensstad, har bara<br />
en av fyra skogsägare sin<br />
skog försäkrad. Sett till area-<br />
len är knappt hälften av den<br />
stormskadade skogen försäkrad.<br />
Det betyder att det är de<br />
större skogsägarna som har en<br />
skogsförsäkring. De som har<br />
en skogsskadeförsäkring har i<br />
snitt hundra hektar skog.<br />
Skogsägare som har en<br />
skogsskadeförsäkring får ersättning<br />
för fördyrade avverkningskostnader,<br />
stormskadat<br />
virke som inte går att använda<br />
eller blir en sämre kvalitet och<br />
förnyelsekostnader. Kravet är<br />
att minst hälften av virkesförrådet<br />
ska vara skadat på en<br />
sammanlagd areal på minst<br />
en hektar.<br />
I dagsläget räknar Länsförsäkringar<br />
med att få betala ut<br />
en miljard kronor till drabbade<br />
skogsägare. Om det leder<br />
till premiehöjningar vet man<br />
enligt Länsförsäkringar först<br />
om ett år.<br />
Journummer för drabbade<br />
skogsägare<br />
Skogsägare utan skogsskadeförsäkring<br />
får stå för skadan<br />
själv och hoppas på att försäljningen<br />
av stormfällena minimerar<br />
de ekonomiska förlusterna.<br />
Men återverkningarna<br />
blir stora. Många kommer att<br />
få ekonomiska problem, speciellt<br />
nya skogsägare som har<br />
stora lån.<br />
Med anledning av stormen<br />
och de personliga och ekonomiska<br />
påfrestningar som den<br />
12<br />
medfört för många medlemmar<br />
öppnade Lantbrukarnas<br />
riksförbund LRF några journummer<br />
där drabbade får<br />
samtalsstöd samt ekonomisk<br />
och juridisk rådgivning. Via<br />
jouren kan drabbade komma<br />
i kontakt med läkare, sjukskötare<br />
och psykologer och få<br />
svar på frågor om till exempel<br />
försäkringar, skattemässiga<br />
konsekvenser, ersättningsfonder<br />
mm.<br />
Självmorden är inte<br />
bekräftade.<br />
Massmedia i Sverige gick genast<br />
efter stormen ut med nyheter<br />
om att fyra skogsägare<br />
begått självmord som en följd<br />
av stormen. Anders Danielsson<br />
som är arbetsmiljö- och<br />
omsorgsansvarig på LRF, uppger<br />
att LRF inte fått bekräftat<br />
att det enbart var stormen<br />
som utlöste självmorden.<br />
– Men många skogsägare<br />
mår dåligt, det vet vi, säger<br />
Anders Danielsson. Vår<br />
jourtelefon som är bemannad<br />
dygnet runt med läkare<br />
och psykolog har fått ta emot<br />
många samtal från drabbade<br />
skogsägare. Mest samtal har<br />
det kommit på natten.<br />
– Runt om i Sverige har LRF<br />
regionala omsorgsgrupper där<br />
lantbrukare kan söka stöd hos<br />
kolleger som fungerar som<br />
samtalsparter. Personerna i de<br />
här omsorgsgrupperna har fått<br />
utbildning i krishantering och<br />
vi kommer att utbilda ännu<br />
fl era personer. Det här är ett<br />
stödsystem som har visat sig<br />
fungera verkligt bra.<br />
LRF uppger att man ska göra<br />
allt för att minska problemen<br />
för de drabbade. Det handlar<br />
om alltifrån direkta insatser i<br />
det akuta läget till ekonomiska<br />
skade- och katastrofersättningar.<br />
Hjälparbetet kommer<br />
att prägla LRF:s arbete under<br />
en lång tid.<br />
LRF ordnade också informationsträffar<br />
för medlemmar<br />
i de drabbade områdena.<br />
De första träffarna hölls två<br />
veckor efter stormen. På träffarna<br />
medverkade LRF, Skogsvårdsstyrelsen,<br />
virkesköpare,<br />
skogsägarföreningen, banker<br />
och försäkringsbolag.<br />
Anstånd med skatter<br />
och moms<br />
Skatteverket kommer drabbade<br />
skogsägarna till mötes.<br />
Verket har meddelat att skattemyndigheterna<br />
medger anstånd<br />
med skattedeklaration<br />
och inbetalning av moms, arbetsgivaravgifter<br />
mm. för personer<br />
och företag som drabbats<br />
av stormen.<br />
Överlikviditet ska<br />
hanteras rätt<br />
En direkt konsekvens av<br />
stormskadan är ofta att det<br />
uppstår en överlikviditet till<br />
följd av virkesförsäljning och<br />
försäkrings ersättningar. Därutöver<br />
äventyras den långsiktiga<br />
avkastningen eftersom<br />
det även är gall ringsskogar<br />
som ska avverkas långt fram i<br />
tiden som gått förlorade. Därför<br />
gäller det för drabbade<br />
skogsägare att försöka hantera<br />
pengarna på ett klokt sätt<br />
så att inte för mycket betalas i<br />
skatt och så att pengarna även<br />
räcker på lång sikt. ❍<br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU
STORMEN<br />
Det fi nns inga extra plantor<br />
EFTERFRÅGAN PÅ PLANTOR<br />
OCH FRÖ AV BÅDE BARRTRÄD<br />
OCH LÖVTRÄD KOMMER ATT<br />
BLI MYCKET STOR NÄR DE<br />
STORMDRABBADE SKOGARNA<br />
SKA ÅTERPLANTERAS. OMRÅ-<br />
DEN STORA SOM 300 000<br />
FOTBOLLSPLANER KOMMER<br />
ATT BLI KALHYGGEN NÄR DEN<br />
STORMFÄLLDA SKOGEN AV-<br />
VERKAS.<br />
S<br />
Stormen kräver stora omställningar<br />
i plantproduktionen i<br />
Sverige. I takt med att virket<br />
i de stormskadade skogarna<br />
upparbetas uppstår ett stort<br />
behov av skogsplantor för<br />
återbeskogningen. En grov<br />
bedömning är att det behövs<br />
upp till 200 miljoner<br />
nya plantor. Kostnaderna för<br />
återbeskogning till följd av<br />
stormen kan bli upp till en<br />
miljard kronor.<br />
Återplanteringen tar fl era år<br />
De extra plantor som kommer<br />
att behövas de närmaste åren<br />
på grund av stormen fi nns<br />
inte idag. Det kommer att ta<br />
fl era år att producera lämpliga<br />
plantor för de skadedrabbade<br />
områdena.<br />
Skogsplantor behöver en<br />
viss odlingstid för att nå lämplig<br />
storlek och kvalitet och<br />
möjligheten att försnabba odlingsprocessen<br />
är begränsad.<br />
Rent biologiskt fi nns det också<br />
gränser för hur skogsplantor<br />
kan och får fl yttas. Det väsentliga<br />
är fröets geografi ska<br />
härkomst inte var plantan är<br />
uppdriven.<br />
Ett normalt år planteras<br />
drygt 300 miljoner skogsplantor<br />
i Sverige. Det krävs<br />
med andra ord en stor mängd<br />
plantor för att täcka det tillläggsbehov<br />
i södra Sverige<br />
som stormen orsakat. Åter-<br />
DET KOMMER ATT TA FLERA ÅR ATT FÅ FRAM DE EXTRA PLANTOR SOM BEHÖVS<br />
FÖR ÅTERPLANTERINGEN. NITTIO PROCENT SKA PLANTERAS MED GRAN.<br />
planteringen kommer därför<br />
att fördelas över fl era år.<br />
Stora granplantor behövs<br />
Det kommer att ta tre år att få<br />
fram de extra plantor som behövs<br />
för återplanteringen. Det<br />
här uppger Urban Eriksson<br />
som är VD för Svenska Skogsplantor<br />
som har en tredjedel<br />
av marknaden för skogsplantor<br />
i Sverige.<br />
– Det är fråga om bördiga<br />
marker och omkring nittio<br />
procent kommer att planteras<br />
med gran. Knappt tio procent<br />
planteras med tall och ett par<br />
procent med lövträd, berättar<br />
Urban Eriksson. Vi använder<br />
stora plantor, både täckrot<br />
och barrot. Odlingsprocessen<br />
för merparten av plantorna<br />
är följande för vår del. Först<br />
odlar vi plantorna som små<br />
täckrotsplantor. Efter ett år<br />
planteras täckrotsplantorna ut<br />
på friland där de får växa två<br />
år. Det betyder att vi inte har<br />
13<br />
Foto: Holmen<br />
några extra plantor att tillgå<br />
på ett par år. De plantor som<br />
vi nu har i lager är beställda.<br />
– Hos oss har inga växthus<br />
tagit skada av stormen, men<br />
det fi nns odlare som har fått<br />
sina växthus helt förstörda.<br />
Räcker planterarna till i vår?<br />
Eriksson tror att det kommer<br />
att bli problem med att hitta<br />
planterare i vår. Skogsägare<br />
och skogsarbetare är fullt sysselsatta<br />
med att röja upp efter<br />
stormen.<br />
– Vi försöker intensivt ordna<br />
fram resurser till årets planteringar<br />
bl.a. i samverkan med de<br />
olika skogsvårdsentreprenörer<br />
som utför en stor del av planteringarna<br />
i Sverige, fortsätter<br />
Eriksson. De här entreprenörföretagen<br />
har redan i fl era år haft<br />
planterare från bl.a. Estland<br />
med goda erfarenheter. Det<br />
har varit välutbildat folk som<br />
har kommit därifrån, så antalet<br />
estländare kommer säkert att<br />
öka. Men svensk arbetskraft intresserar<br />
ju i första hand.<br />
– Färdiga plantor, som vi nu<br />
har i fryslager är färskvara för<br />
vårens planteringar. De måste<br />
slängas om de inte planteras<br />
under våren, förklarar Eriksson.<br />
Plantuppdrivning utomlands?<br />
Skogsstyrelsen kommer att<br />
be EU-kommissionen om tillstånd<br />
att importera granfrö<br />
från Vitryssland ifall de svenska<br />
frölagren inte räcker till. De<br />
vitryska granarna har mycket<br />
bra egenskaper för sydsvenskt<br />
klimat. Urban Eriksson på<br />
Svenska Skogsplantor uppger<br />
att Svenska Skogsplantor har<br />
tillräckligt med granfrö i lager,<br />
men det kan fi nnas behov av<br />
att komplettera vissa sorter.<br />
– Vi undersöker som bäst<br />
möjligheten att förlägga en<br />
del av plantuppdrivningen utomlands<br />
i form av kontraktsodling.<br />
Vi har redan nu uppdrivningen<br />
av barrotsplantor<br />
förlagd till Tyskland så det här<br />
är inget nytt för oss. Vi är nu i<br />
kontakt med fl era länder och<br />
även med skogsplantskolor i<br />
Finland.<br />
Hur effektiv blir snytbaggebekämpningen?<br />
Risken för skador av snytbagge<br />
kommer att bli omfattande.<br />
I Sverige fi nns två godkända<br />
preparat för behandling av<br />
snytbagge.<br />
– Båda de här preparaten är<br />
nya på marknaden. Erfarenheterna<br />
av deras verkan baserar<br />
sig därför på några års studier,<br />
men vi hoppas och tror att de<br />
ska vara lika verksamma som<br />
de tidigare permetrinpreparaten<br />
som numera är förbjudna.<br />
❍<br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU
Just nu är avsättningen för<br />
tallmassaved bättre än på<br />
länge. I Österbotten finns ett<br />
ständigt sug till fabriken i Jakobstad.<br />
Södra skogsreviret<br />
har kontrakt med industrin på<br />
den mängd tallmassaved som<br />
man bedömt att skogsägarna<br />
bjuder ut till försäljning. Också<br />
i Åboland och på Åland<br />
går tallmassaveden åt.<br />
Samtidigt börjar förnyelseavverkningarna<br />
för arealskat-<br />
Skogsvård<br />
Unga tallbestånd<br />
köar för gallring<br />
GALLRINGSBEHOVET ÄR STORT. ENLIGT PRINCIPEN ”VIKTIGASTE<br />
FÖRST” KOMMER UNGA TALLBESTÅND HÖGT UPP PÅ PRIORITE-<br />
RINGSLISTAN.<br />
ÅTGÄRDERNA I SKOGEN ÄR EN STÄNDIG BALANSGÅNG MELLAN<br />
SKÖTSELKRAV OCH MARKNADENS BEHOV AV VIRKE.<br />
tens skull att minska. Hög tid<br />
för gallring, med andra ord!<br />
Självverksamheten har<br />
minskat. Även de unga gallringarna<br />
ska alltså långt skötas<br />
av den maskinpark och<br />
arbetskraft som skogsvårdsföreningar,<br />
revir och industri<br />
har tillgång till. Kapaciteten<br />
kan utgöra en flaskhals som<br />
motiverar prioritering av arbetena.<br />
GALLRING I RÄTT TID GER FRISKA BESTÅND OCH HÖGRE LÖNSAMHET.<br />
14<br />
Ekonomin lider när naturen<br />
gallrar<br />
Skogen blir alltid gallrad.<br />
Om inte skogsägaren gallrar,<br />
så gör naturen det. Då går<br />
skogsägaren inte bara miste<br />
om inkomsten av gallringsvirket.<br />
Också värdetillväxten<br />
i skogen är betydligt mindre,<br />
eftersom volymtillväxten inte<br />
är koncentrerad till de bästa<br />
stammarna. I ett orört bestånd<br />
har ungefär en tredjedel<br />
av virket gallrats bort på<br />
naturlig väg när beståndet är<br />
100 år. Tiden fram till förnyelsemognad<br />
är också längre i<br />
ett oskött bestånd. Alla faktorer<br />
ger mindre avkastning för<br />
skogsägaren.<br />
Hur mycket virke som totalt<br />
kan produceras bestämmer<br />
markens bördighet. Till vilket<br />
värde skogen producerar kan<br />
människan däremot påverka.<br />
Unga bestånd på alerten<br />
Att det är så viktigt att sköta<br />
just unga tallbestånd har<br />
många orsaker. För det första<br />
är unga bestånd på alerten och<br />
reagerar snabbt på åtgärder. I<br />
ett oskött tallbestånd hinner<br />
naturen knapra ordentligt på<br />
lönsamheten, om inte gallringen<br />
sköts i tid.<br />
Dessutom tål inte tallen någon<br />
större konkurrens i kampen<br />
om ljus. Eftersom tallen<br />
är ett ljusälskande trädslag,<br />
kämpar varje stam förtvivlat<br />
för att få just sin krona att ta<br />
del av solljuset. Följden är<br />
långa, gängliga stammar och<br />
liten krona.<br />
Skött skog starkare<br />
Visst vill den ekonomiskt tänkande<br />
skogsägaren ha långa<br />
stammar med liten avsmalning<br />
och fina kvistar. Så produceras<br />
höga timmerandelar<br />
per stam. Men måtta med<br />
allt. Alltför kraftig avkvistning<br />
med liten andel levande barr<br />
betyder kraftigt minskad tillväxt.<br />
Det säger sig självt, att<br />
en liten del grönt inte orkar<br />
hämta tillräckligt med ljus till<br />
sin stam. Den ideala tidpunkten<br />
för gallring är, när kvistarna<br />
på de unga tallstammarna<br />
dött upp till fyra meters höjd.<br />
Vidare är överdrivet gängliga<br />
stammar i riskzonen när<br />
blötsnön faller. Kryper temperaturen<br />
dessutom ner medan<br />
snön ligger klistrad i trädens<br />
kronor, knäcks stammarna<br />
lätt. Speciellt nyligen utförda,
eftersatta gallringar är svårt<br />
utsatta i ett sådant läge. Att ytterligare<br />
dra sig för gallringen<br />
är ingen lösning. Resultatet är<br />
en ännu magrare börs.<br />
Fortsättning på plantskogsvård<br />
När plantskogen skötts i tid,<br />
är den första gallringen en<br />
god fortsättning. Ett vårdat<br />
bestånd ger ett större gagnvirkesuttag,<br />
och gallringen<br />
kan utföras lite senare än i ett<br />
oskött bestånd. Övre höjden<br />
ska helst vara 13–15 meter<br />
när gallringen utförs.<br />
När plantskogsskötseln inte<br />
blivit av, är gallringen ett mellanting<br />
mellan röjning och<br />
egentlig ungskogsgallring.<br />
Tidpunkten för gallringen<br />
måste då ofta tidigareläggas.<br />
I en del bestånd lönar det sig<br />
att låta röjsågen gå i det här<br />
skedet, för att efter några år<br />
kunna utföra en gallring som<br />
ger gagnvirke.<br />
Ojämna bestånd först<br />
Enligt grundprinciperna i<br />
skogsvården går ojämna bestånd<br />
före jämna bestånd i<br />
gallringskön. Den tumregeln<br />
gäller både ojämnhet i dimension<br />
och i kvalitet. Tallen<br />
har svårt att klara ojämnhet i<br />
beståndet. Ytterligare en orsak<br />
att gallra unga tallbestånd<br />
i första hand, med andra ord.<br />
Ett av målen i gallringen är<br />
att skapa jämnhet. Dels gäller<br />
det att minska skikten i beståndet,<br />
dels att få tillväxten<br />
koncentrerad så, att de bästa<br />
stammarna på lika villkor kan<br />
samsas om näring och ljus.<br />
Ojämna bestånd före<br />
bördiga marker<br />
Det finns också en tumregel<br />
som säger, att om valet står<br />
mellan bestånd på olika marker,<br />
är det de bördigare markerna<br />
som bör gallras först. Eftersom<br />
tillväxten här är bättre,<br />
lider också skogen och skogsägaren<br />
större förlust, om naturen<br />
får ta hand om gallringen.<br />
Det är vid granskningen av<br />
tumregler som den här, som<br />
den praktiska erfarenheten<br />
börjar höja ett varningens<br />
finger. En magrare mark har<br />
kanske förnyats genom sådd<br />
eller på naturlig väg. De metoderna<br />
ger högre stamantal<br />
➦<br />
TALLBESTÅND<br />
MED FRAM-<br />
RUSANDE BJÖRK<br />
BEHÖVER EXTRA<br />
TILLSYN.<br />
15<br />
➦<br />
MÅTTA MED ALLT.<br />
ALLTFÖR LÅNGT<br />
HUNNEN KVIST-<br />
RENSNING GER<br />
SMÅ KRONOR,<br />
LÄGRE TILLVÄXT<br />
OCH SVAGA<br />
STAMMAR.<br />
och större variation i stammarnas<br />
kvalitet och storlek.<br />
Redan på lite bördigare marker<br />
är den lämpligaste förnyelsemetoden<br />
plantering. Ett<br />
planterat bestånd blir i regel<br />
jämnare i både tillväxt och<br />
kvalitet, och kan klara en viss<br />
väntan bättre än ett ojämnt<br />
bestånd utan att framtiden<br />
spolieras för timrets del. Finns<br />
det brådskande gallringar på<br />
olika bördigheter, och beståndet<br />
på den magrare marken<br />
lider av ojämnhet, bör kravet<br />
på jämnhet prioriteras.<br />
Blandbestånd kräver uppsikt<br />
Speciellt på fuktiga marker<br />
har tallen ofta konkurrens av<br />
björk. Särskilt glasbjörken rusar<br />
gärna fram efter en förnyelseavverkning.<br />
Blandbestånd<br />
bör skogsägaren alltid hålla<br />
ett särskilt öga på.<br />
I unga år tar björken gärna<br />
kommandot över tallen. Ett<br />
vanligt misstag i röjningsskedet<br />
är, att björkar i samma<br />
storlek som tallarna lämnas<br />
kvar att växa. Det bäddar för<br />
problem i gallringsskedet.<br />
Björkarna tar för sig av utrymme,<br />
vatten, ljus och nä-<br />
ring medan tallen kommer<br />
på efterkälken. Därtill piskar<br />
björkkronorna gärna tallarna,<br />
med skador som följd. Sådana<br />
bestånd är synnerligen viktiga<br />
att ta itu med.<br />
Lönsamhet behövs<br />
En ökad avsättning för tallmassaveden<br />
kan visserligen<br />
fungera som startskott för gallringarna<br />
i unga tallbestånd.<br />
Men också lönsamheten är en<br />
synnerligen viktig aspekt.<br />
Gallring i ung skog alltid<br />
är lönsam på sikt. Den sanningen<br />
är ändå en klen tröst,<br />
om inte virkesförsäljningen<br />
ger åtminstone ett litet netto.<br />
Marginalerna är små i unga<br />
bestånd. Och visst kan mängden<br />
saluvirke från en enskild<br />
gallring verka obetydlig, i<br />
jämförelse med Finlands totala<br />
virkesförsäljning. Men<br />
för den enskilda skogsägaren<br />
finns det trots allt skäl att kontrollera<br />
olika gallringsalternativ<br />
och hålla ett öga på prisnivån.<br />
❍<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
ANNE MANNER
IInom Skogsvårdsföreningen<br />
Norrskog köps energivirke på<br />
rot. Hela idén föddes genom<br />
de invecklade betalningsturer<br />
som följde med energivedshandeln.<br />
Skogsägaren<br />
är enligt nuvarande modell<br />
garanterad ett netto för sitt energivirke.<br />
– Det här är en förenkling<br />
för skogsägaren, säger Johnny<br />
Fagerholm på Norrskog.<br />
Virkeshandel<br />
Energivirke köps på rot<br />
ROTKÖP AV ENERGIVIRKE FÖRENKLAR PENNINGSTRÖMMEN.<br />
SKOGSÄGAREN FÅR BETALT FRÅN SKOGSVÅRDSFÖRENINGEN,<br />
SOM I SIN TUR KANALISERAR BÅDE VIRKE OCH PENGAR.<br />
Pris per hektar<br />
Prisnivåerna är tre. Mellan 50<br />
och 177 euro per hektar kan<br />
skogsägaren räkna med.<br />
Det är vad skogsägaren<br />
med säkerhet vet när kontraktet<br />
skrivs mellan skogsvårdsförening<br />
och skogsägare.<br />
– Egentligen spelar det<br />
ingen större roll om rotpriset<br />
fastställs enligt hektar eller<br />
per kubikmeter. Men eftersom<br />
de statliga stöden för vård av<br />
ungskog beviljas enligt skött<br />
areal, så fungerar rotpris per<br />
areal också lika bra.<br />
Däremot är rätt prisnivå<br />
för varje enskilt objekt viktig.<br />
Därför spikas heller inte priset<br />
förrän slutresultatet i form av<br />
16<br />
virkesmängd konstaterats.<br />
– Marginalerna är små i<br />
vård av unga bestånd.<br />
Små mängder och omfattande<br />
arbetsinsatser gör att<br />
också till synes små summor<br />
har stor betydelse för hur ekonomin<br />
går ihop i slutändan.<br />
Vågen berättar<br />
ENERGIVIRKET KRÄVER UTRYMME. SOLIG OCH LUFTIG LAGERPLATS GER HÖGRE VÄRMEVÄRDE.<br />
Det slutliga rotpriset fastställs<br />
med facit på hand. Entreprenören<br />
väger virket i samband<br />
med närtransporten till lager.<br />
Vikten omvandlas till fast kubikmeter.<br />
Omvandlingen blir<br />
lättare ju större jämförelsematerial<br />
verksamheten hinner<br />
skaffa sig.<br />
– Vi mäter också fukthalten i<br />
provpartier, säger Fagerholm.<br />
Den nuvarande entreprenören<br />
har ett halvårs erfarenhet<br />
av systemet med våg. Själva<br />
systemet med rotköp har några<br />
år på nacken.<br />
Snabbare utbetalning<br />
För skogsägarens del är affären<br />
avslutad när energivirkesmängden<br />
är fastställd. Skogsägaren<br />
behöver inte vänta på<br />
sina pengar längre än så här.<br />
Enligt vanlig handel med<br />
energivirke skulle skogsägaren<br />
i detta skede ha kunnat<br />
räkna med statligt stöd för<br />
vård av ungskog. Fakturor för<br />
avverkning och närtransport<br />
skulle också ha droppat in,<br />
medan betalning för själva<br />
energivirket skulle ha betalats<br />
ut först när virket torkat och<br />
körts till värmecentral.<br />
Skogsvårdsföreningen väntar<br />
Den väntetiden faller nu på<br />
skogsvårdsföreningen, i vissa<br />
fall. Försäljningen av energivirke<br />
går nämligen vidare enligt<br />
tre modeller. Föreningen<br />
har hand om både leverans,<br />
eldning och skötsel av två värmecentraler<br />
i Pedersöre. Hit<br />
levereras mellan 5 000 och<br />
6 000 fliskubikmeter per år.<br />
Skogsvårdsföreningen får<br />
betalt enligt såld värme, varför<br />
väntetiden på betalning<br />
pågår medan virket torkar och<br />
väntar på att eldas upp.<br />
– Vi har också en hel del<br />
självverksamma skogsägare,<br />
som säljer energivirke till de<br />
här värmecentralerna. Vi köper<br />
i första hand av dem, och<br />
skarvar så i med flis från föreningensenergivedsavverkning.<br />
Stora och små kunder<br />
Vidare har föreningen en del<br />
privata kunder. Ungefär 700<br />
fliskubikmeter köptes under
fjolåret upp av privata användare.<br />
Olika energiandelslag<br />
finns också på listan av köpare.<br />
Samarbetet med Metsäliitto<br />
garanterar adress för resten.<br />
Således är Biowatti en betydande<br />
mottagare av energivirke.<br />
Totalt har föreningen siktet<br />
inställt på en mängd om<br />
10 000 fastkubikmeter per år.<br />
Den mängden bör deras anlitade<br />
entreprenör få ta fram.<br />
– I areal räknat handlar det<br />
om ungefär 200 hektar.<br />
Bra kvalitet täcker kostnader<br />
Värmevärdet är A och O för<br />
hur ekonomin går ihop för<br />
föreningens del i affären. Det<br />
gäller alltså att få så hög kvalitet<br />
som möjligt.<br />
– Avverkning, transport och<br />
flisning kostar lika mycket<br />
oberoende av vilken mängd<br />
värme vi får ur energivirket.<br />
Fagerholm poängterar, att<br />
det är av central betydelse var<br />
och hur virket lagras. Luftigt<br />
och soligt är honnörsord i all<br />
virkestorkning.<br />
– Problemet är, att energivirket<br />
kräver stora lagerutrymmen.<br />
VÅRDBEHOVET BESTÄMMER ÅTGÄRDEN.<br />
Eftersom föreningen anlitar<br />
en så kallad giljotin för energivedsavverkningen,<br />
tas alltså<br />
hela stammar tillvara. Riset är<br />
skrymmande.<br />
Mål: skogsvård<br />
Maskinen har alltså inte aggregat<br />
för att arbeta upp olika<br />
sortiment. Därför är tjänstemännen<br />
på Norrskog noga<br />
med att välja ut objekt som<br />
dels är lönsamma för skogsägaren,<br />
dels är praktiskt sett<br />
lämpliga.<br />
– Några exakta längder eller<br />
medelgrovlekar har vi inte<br />
när vi väljer metod enligt objekt.<br />
Det är vårdbehovet som<br />
bestämmer. I grova drag faller<br />
bestånd med en höjd på mellan<br />
åtta och tolv meter inom<br />
ramarna för energivedsavverkning.<br />
Fagerholm poängterar, att<br />
föreningen inte är intresserad<br />
av att ta ut maximalt med energived<br />
ur ett bestånd.<br />
– Målsättningen är att få<br />
ungskogen vårdad.<br />
Rätt tidpunkt är också viktig.<br />
– Ett bestånd som om några<br />
år kan gallras enligt traditionell<br />
metod, med massaved<br />
17<br />
– ROTAFFÄRERNA GER GARANTIPRIS OCH FÖRENKLAR PENNINGSTRÖMMEN<br />
FÖR SKOGSÄGARENS DEL, SÄGER JOHNNY FAGERHOLM.<br />
som saluvirke, låter vi vänta.<br />
Det vinner skogsägaren på.<br />
Menföre sedan april<br />
Just i år har vädret ställt till<br />
med större problem än vanligt.<br />
– Det har varit menföre<br />
ända sedan april.<br />
Största bekymret enligt Fagerholm<br />
är, att delar av objekten<br />
kan vårdas, men att<br />
terrängförhållandena tvingar<br />
maskinen att avbryta arbetet<br />
och flytta till ett annat skifte.<br />
Det medför halvfärdiga projekt,<br />
i en osäker väntan på<br />
torrare förhållanden.<br />
– Lämpliga objekt finns<br />
dessutom till stor del på försumpade<br />
marker och på dikade<br />
områden.<br />
Eftersom hela träd tas ut,<br />
lämnar heller inget ris på vägarna<br />
i beståndet. Det ställer<br />
ytterligare krav på terrängförhållandena.<br />
Arbetsgrupp tar fram råd<br />
Intresse finns på olika håll i<br />
landet för rotaffärer med energivirke.<br />
För tillfället finns en<br />
arbetsgrupp som inom Skogsvårdsföreningarnas<br />
Service<br />
Ab som utarbetar direktiv och<br />
vägkost för hur rotaffärerna<br />
ska göras. Fagerholm sitter<br />
med i gruppen. Han beräknar<br />
att utlåtandet ska vara färdigt<br />
någon gång under vårvintern.<br />
– Jag råder intresserade att<br />
vänta till dess.<br />
Med facit på hand vet han,<br />
att det inte är någon barnlek<br />
att greppa det hela. ❍<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
ANNE MANNER
Naturvårdsträd är till för att sparas<br />
NATURVÅRDSTRÄDEN, SOM OFTA OCKSÅ KALLAS SPARTRÄD, HÅLLER PÅ ATT<br />
BLI ETT PROBLEM. FLERA VIRKESANSKAFFARE SOM SKOGSBRUKET TALAT<br />
MED BERÄTTAR ATT DET PÅ MÅNGA PLATSER HAR BLIVIT LITE AV KUTYM ATT<br />
SKOGSÄGARE HUGGER NER NATURVÅRDSTRÄD EFTER ATT AVVERKNINGEN ÄR<br />
AVSLUTAD OCH MASKINERNA BORTA.<br />
Så snart avverkningen är klar och<br />
virket bortkört kommer skogsägare<br />
med egen motorsåg till avverkningsytan,<br />
fäller naturvårdsträden och kör<br />
virket hem till gården. Det här är tillvägagångssättet<br />
på många platser.<br />
Stubbarna jämförs<br />
För virkesköparen som köpt skogen<br />
på rot och utfört avverkningen<br />
kan det här vålla problem. Verkligt<br />
pinsam blir situationen om en sådan<br />
avverkningsyta blir lottad för<br />
granskning för den årliga uppföljningen<br />
av skogscertifieringen och<br />
alla naturvårdsträd är borta när<br />
granskarna kommer till platsen. De<br />
avverkare, virkesköpare, som råkat<br />
ut för det här uppger att man då helt<br />
enkelt söker upp de platser där naturvårdsträden<br />
har stått och jämför<br />
stubbarna från dem med de övriga<br />
stubbarna på avverkningsytan.<br />
Naturvårdsträden är ju avverkade<br />
senare och det syns. Stubbytan är<br />
färskare.<br />
På det här sättet går avverkaren fri<br />
och är inte den som har brutit mot<br />
certifieringskriterierna.<br />
Även skogsvården ändrar<br />
Men certifieringskriterierna är till<br />
för att följas. Det här gäller också<br />
skogsägare som är med i certifieringen<br />
och det är över nittiofem procent<br />
av de finländska skogsägarna.<br />
Enligt certifieringskriterierna ska det<br />
lämnas kvar på förnyelseytor minst<br />
5–10 träd per hektar som i brösthöjd<br />
är åtminstone tio centimeter.<br />
En virkesanskaffare säger att han<br />
har förståelse för skogsägarnas tillvägagångssätt.<br />
– Tidigare skulle alla träd på en<br />
förnyelseyta avverkas, ingenting<br />
skulle lämnas kvar. Och vid hygges-<br />
rensningen skulle alla buskage röjas<br />
ner, det skulle se städat ut. Men nu<br />
har skogsvårdsprinciperna ändrat<br />
och skogsägarna har gått med på att<br />
följa dem. <strong>Skogsbruket</strong> och skogsvården<br />
utvecklas liksom allt annat i<br />
samhället.<br />
Ska omkullblåsta sparträd tas bort?<br />
Naturvårdsträd eller sparträd bör<br />
vara stormhärdiga. När enstaka<br />
granar kvarställs på en förnyelseyta<br />
blåser de rätt ofta omkull på grund<br />
av det ytliga rotsystemet. Ska ett omkullblåst<br />
naturvårdsträd tas bort?<br />
Principen är den att ett naturvårdsträd<br />
är ett evighetsträd och att ingen<br />
tar det tillvara oberoende hur länge<br />
det orkar hålla sig levande och upprätt<br />
eller hur fort det faller omkull<br />
i vinden och blir en värdefull låga<br />
och ett tillskott till mängden död<br />
ved. Det här uppger skogsvårdschef<br />
Annikka Selander på Kustens skogscentral.<br />
– Den starka rekommendationen<br />
är alltså att låta alla vindfällen ligga.<br />
Undantag är om trädet utgör ett<br />
hinder för framfart eller en fara för<br />
trafik, persontrafik medräknad, påpekar<br />
Annikka Selander. Redan vid<br />
valet av träd och trädgrupper bör<br />
man fundera på trädens placering<br />
och stormhärdighet. Träd i grupper<br />
med flera trädslag och flera kronskikt<br />
är mindre utsatta för vind jämfört<br />
med enstaka träd. Dessutom faller<br />
träden ofta in mot gruppen och<br />
då är de inte till förfång för varken<br />
markberedning eller annan trafik på<br />
förnyelseytan.<br />
– Om det är fråga om verkligt<br />
många vindfällen, över tjugo stycken<br />
barrträd, kommer insektlagen emot<br />
och då kan det bli aktuellt att forsla<br />
bort träden eller en del av dem. ❍<br />
18<br />
NATURVÅRDSTRÄD, SPARTRÄD, ÄR EVIGHETSTRÄD SOM INTE<br />
SKA TAS TILLVARA ÄVEN OM DE FALLER OMKULL I EN HÖST-<br />
STORM.<br />
TRE AV DE FYRA NATURVÅRDSTRÄDEN BLÅSTE OMKULL I STOR-<br />
MEN DAGEN FÖRE JULAFTON. DET FJÄRDE LUTAR OROVÄCK-<br />
ANDE OCH HÅLLS KNAPPAST STÅENDE. DE OMKULLBLÅSTA<br />
TRÄDEN SKA LÄMNAS ORÖRDA.<br />
Foto: Gerd Mattsson-Turku Foto: Gerd Mattsson-Turku
Onödigt tjafs om certifieringssystemet?<br />
MILJÖORGANISATIONERNA OCH SKOGSBRANSCHEN ÄR FORT-<br />
SÄTTNINGSVIS AV OLIKA ÅSIKT OM SKOGSCERTIFIERINGSSYSTE-<br />
MEN. MILJÖORGANISATIONERNA PÅSTÅR ATT DET FINLÄNDSKA<br />
SKOGSCERTIFIERINGSSYSTEMET, PEFC, INTE TAR TAG I MILJÖ-<br />
PROBLEMEN PÅ ALLVAR.<br />
INKÖPARE AV PAPPER SÄTTER MYCKET SÄLLAN NÅGON STÖRRE<br />
VIKT VID CERTIFIKATETS ART, DET VIKTIGA ÄR ATT VIRKET KOM-<br />
MER FRÅN CERTIFIERADE SKOGAR.<br />
Greenpeace, Luonto-Liitto<br />
och Finlands Naturskyddsförbund<br />
anser bl.a. att gamla<br />
skogar och hotade arter<br />
inte skyddas tillräckligt i det<br />
skogscertifieringssystem som<br />
dominerar i Finland.<br />
Fem procent av världens<br />
skogar är certifierade<br />
I stället för PEFC vill miljöorganisationernafortsättningsvis<br />
ha FSC-systemet även i<br />
Finland. FSC skapades för<br />
elva år sedan för att skydda de<br />
tropiska skogarna. I dagens<br />
läge är femtio miljoner hektar<br />
skog runt om i världen certifierad<br />
enligt PEFC, dvs. den<br />
finländska modellen. Fyrtio<br />
miljoner hektar är certifierad<br />
enligt FSC-modellen. Av världens<br />
skogar är tillsvidare endast<br />
fem procent certifierade.<br />
Certifikatets art har ingen<br />
betydelse<br />
Miljöorganisationerna påstår<br />
vidare att inköpare av papper<br />
runt om i världen allt oftare<br />
börjar kräva att virkesråvaran<br />
ska vara från FSC-certifierade<br />
skogar. För många kunder<br />
räcker det likväl med att råvaran<br />
kommer från certifierade<br />
skogar. Det är mindre vikigt<br />
enligt vilket system certifieringen<br />
är gjord.<br />
Time Inc., som är världens<br />
största tidningsförlag, kommer<br />
inom ett par år att koncentrera<br />
sin pappersanskaffning till<br />
papperstillverkare, som använder<br />
virke från certifierade<br />
skogar som råvara. Förlaget<br />
godkänner flera certifieringssystem.<br />
Det viktigaste är att<br />
systemet övervakas av en<br />
oberoende tredje part.<br />
Av den pappersmängd som<br />
förlaget använde i fjol var tjugofem<br />
procent sådant papper<br />
som tillverkats av certifierat<br />
virke. Redan år 2006 ska andelen<br />
vara åttio procent.<br />
”Var stolta över era<br />
certifierade skogar”<br />
Enligt förlagets direktör David<br />
Refkin kommer förlaget att<br />
köpa sitt papper från USA,<br />
Time Inc. är världens största tidningsförlag. Förlaget ger ut<br />
drygt 130 tidningar som läses av 300 miljoner människor.<br />
• Förlaget använder årligen över 650.000 ton papper. Närmare<br />
tjugo procent köps från Finland, från UPM och Stora<br />
Enso.<br />
• Förlagets flaggskepp är tidningen Time.<br />
• Förlaget hör till Time Warner koncernen, som är den största<br />
nöjesproducenten i världen. Warner Bros är ett namn<br />
som vi finländare känner till och som fladdrar förbi i tvrutan<br />
i inledningen till amerikanska filmer. Till koncerner<br />
hör också flera kommersiella tv-kanaler. ❍<br />
19<br />
DET BLIR ALLT VANLIGARE ATT TIDNINGSFÖRLAG GODKÄNNER FLERA CERTI-<br />
FIERINGSSYSTEM. DET AVGÖRANDE ÄR ATT PAPPRET ÄR AV VIRKE FRÅN CER-<br />
TIFIERADE SKOGAR.<br />
Kanada, Finland, Sverige och<br />
Skottland. Här ligger Finland<br />
bra till då nittiofem procent<br />
av våra skogar är certifierade.<br />
Refkin påpekar att de finländska<br />
skogsägarna ska vara<br />
stolta över att ha sina skogar<br />
certifierade. Som motvikt<br />
nämner han Nordamerika.<br />
– Jag har besökt många<br />
blomstrande och välmående<br />
släktgårdar i Nordamerika<br />
och noterat att ägarna har<br />
svårt att förstå certifieringen<br />
och dess betydelse. Rent allmänt<br />
tycker jag också att man<br />
borde informera den stora allmänheten<br />
mera om certifie-<br />
ringen av skogarna. Folk känner<br />
dåligt till vilka framsteg<br />
som har gjorts när det gäller<br />
principerna för ett hållbart<br />
skogsbruk.<br />
Allt vanligare med flera<br />
certifieringssytem<br />
Det blir allt vanligare att företag<br />
tar i bruk fler än ett certifieringssystem.<br />
UPM och<br />
Stora Enso testar redan i liten<br />
skala FSC. Enligt Auvo Kaivola<br />
som är generalsekreterare för<br />
Finlands Skogscertifiering rf.<br />
är det endast en liten del av<br />
kunderna som är intresserade<br />
av FSC-kriterierna.<br />
– För några år sedan var situationen<br />
kanske en annan,<br />
men nu är det viktigare för<br />
kunderna att virkesråvaran<br />
kommer från certifierade skogar.<br />
Om det är FSC eller PEFC<br />
spelar ingen roll. ❍<br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
Foto: UPM:s bildarkiv
En skattereform borde byggas<br />
upp så att den är enkel,<br />
styr och uppmuntrar, stöder<br />
sysselsättningen och är neutral<br />
då det finns alternativa,<br />
likvärdiga lösningar. Tyvärr<br />
har den nu aktuella reformen<br />
trots goda avsikter blivit<br />
komplicerad och oöverskådlig.<br />
Orsaken ligger sannolikt<br />
i behovet att kompromissa<br />
mellan en mängd nationella<br />
och internationella krav. Elaka<br />
tungor har konstaterat att<br />
enbart skattekonsulterna har<br />
vunnit på reformen. Nedan<br />
tar vi upp en del förändringar<br />
som berör skogsägarna.<br />
Skatteprocenter och<br />
generationsväxling<br />
Skogsinkomsterna beskattas<br />
inom ramen för kapitalbeskattningen<br />
och den sjunker<br />
från 29 till 28 %, så här har<br />
vi en klart positiv effekt ur<br />
skogsägarsynpunkt. Samtidigt<br />
kan man konstatera att bolagsskatten<br />
sjunker från 29 %<br />
till 26 %. Helst skulle man<br />
naturligtvis ha sett att denna<br />
26 % också skulle gälla<br />
skogsinkomster.<br />
Ekonomi<br />
Hur påverkar skatte-<br />
reformen oss skogsägare?<br />
VI NÄRMAR OSS DEKLARATIONSTIDER OCH TILL DEN DEL KAN<br />
MAN KONSTATERA ATT VI FORTSÄTTER SOM FÖRUT. EN STÖRRE<br />
FÖRÄNDRING BLIR DET FR.O.M. 2006 FÖR DE SKOGSÄGARE<br />
SOM FORTFARANDE BESKATTAS ENLIGT AREALBESKATTNINGEN.<br />
2005 ÄR DEFINITIVT DET SISTA ÅRET NÄR SKOGSÄGAREN KAN<br />
SÄLJA VIRKE UTAN SKATTEKONSEKVENSER OCH DÅ ÄR KRAVET<br />
ATT LIKVIDEN SKALL VARA BETALD FÖRE ÅRSSKIFTET.<br />
Generationsväxlingsfrågor<br />
har varit starkt framme i samband<br />
med skattereformen och<br />
här har man gått in för betydande<br />
skattelättnader. Tyvärr<br />
gäller denna skattelättnad<br />
endast skogsbruk, som också<br />
omfattar gårdsbruk. I dessa<br />
fall beräknas arvs- eller gåvoskatten<br />
på ett värde, som är<br />
endast 40 % av fastighetens<br />
beskattningsvärde. Tidigare<br />
utgick man från 100 %. Den<br />
nya ägaren skall efter överlåtelsen<br />
äga fastigheten i minst<br />
5 år.<br />
Förmögenhetsskatten<br />
För den som betalar förmögenhetsskatt<br />
har man för år<br />
2005 höjt miniminivån från<br />
180.000,- till 250.000,- och<br />
sänkt skatteprocenten på<br />
den överskjutande delen<br />
från 0,9 % till 0,8 %. Man<br />
betalar alltså 0,8 % av den<br />
förmögenhet som överstiger<br />
250.000 euro. Nytt för i år är<br />
att ”vanliga” fordon(bilar, båtar,<br />
motorcyklar etc.) lämnas<br />
obeaktade då man fastställer<br />
förmögenheten.<br />
Det finns ett beslut att totalt<br />
20<br />
avstå från förmögenhetsskatten<br />
fr.o.m. 2006. Ett gott och<br />
naturligt beslut då man redan<br />
nu har en situation där bl.a.<br />
bankkonton och vissa försäkringar<br />
ligger utanför beskattningen.<br />
Realisationsvinster<br />
Skatteprocenten på realisationsvinster<br />
har sänkts från<br />
29 % till 28 %. Det här är gott<br />
och väl, men samtidigt har<br />
man minskat på den ”presumtiva<br />
anskaffningsutgiften” gällande<br />
egendom som innehafts<br />
över 10 år. Vid en försäljning<br />
får man alltså nu avdra 40 %<br />
av försäljningspriset som<br />
”presumtiv anskaffningsutgift”<br />
mot tidigare 50 %, resten blir<br />
beskattat med ovanstående<br />
28 %. Den totala skatten på<br />
en sådan försäljning blir enligt<br />
detta 16,8 % mot tidigare<br />
14,5 %.<br />
I detta sammanhang kan<br />
man konstatera att den som<br />
tänker sälja sin skogsfastighet<br />
gärna kan låta köparen sköta<br />
avverkningen emedan en avverkning<br />
beskattas med 28 %<br />
och försäljningspriset med<br />
16,8 % enligt ovan. I praktiken<br />
säljes många fastigheter<br />
först efter det att skogen är<br />
kraftigt huggen, men skattemässigt<br />
är detta således inte<br />
en bra modell för säljaren.<br />
Det ”presumtiva anskaffningspriset”<br />
för egendom som<br />
innehafts under 10 år är oförändrat<br />
20 %. Vanligen är det<br />
dock bättre att välja det verkliga<br />
anskaffningspriset. Denna<br />
valmöjlighet finns både<br />
när det gäller egendom, som<br />
innehafts över eller under 10<br />
år, men då gäller det att ha<br />
dokumentationen i skick.<br />
En intressant nyhet för den<br />
som realiserar egendom för<br />
mindre än 1 000 euro under<br />
ett kalenderår är att vinster<br />
och förluster som hör ihop<br />
med detta lämnas utanför beskattningen.<br />
Egendom som erhållits i<br />
gåva och realiseras inom ett<br />
år efter mottagandet blir beskattat<br />
enligt gåvogivarens<br />
anskaffningsutgift.<br />
Räntor från andelslag<br />
För fysiska personer är utbetalda<br />
andelsräntor skattefria<br />
upp till 1.500 euro/år. På den<br />
överskjutande delen betalar<br />
man 28 % beräknat på 70 %<br />
av de erhållna räntorna. Här<br />
följer man samma modell<br />
som gäller för börsbolagens<br />
dividender. Som ett övergångsstadgande<br />
för år 2005<br />
beskattar man 57 % av dividenderna.<br />
Frivilliga pensioner<br />
De frivilliga pensionerna blev<br />
en het potatis i samband med<br />
skattereformen. Villkoren för<br />
dessa har redan tidigare ändrats<br />
i flere repriser. Den största<br />
förändringen gäller nya<br />
försäkringar som är avdragbara<br />
inom ramen för kapitalbeskattningen.<br />
Premierna på<br />
gamla pensionsförsäkringar<br />
är ännu år 2005 avdragbara<br />
från förvärvsinkomsterna. Det<br />
högsta årliga avdraget är nu<br />
5 000/år euro mot 8 500/år<br />
enligt den gamla modellen.
Utbetalningen från en ny<br />
pension kommer att beskattas<br />
enligt kapitalbeskattningen<br />
som idag är 28 %. Den lägsta<br />
pensionsåldern är 62 år.<br />
Premierna dras antingen<br />
bort från kapitalinkomsterna<br />
eller om sådana inte finns<br />
görs avdraget på den skatt<br />
som betalas på löneinkomster.<br />
Det maximala avdraget<br />
blir 28 % av 5 000 euro d.v.s.<br />
1 400 euro.<br />
Sammanfattning<br />
Otvivelaktigt blev skattereformen<br />
en aning komplicerad<br />
trots goda avsikter. En klar<br />
trend i reformen är att man<br />
försökt minska på skatter som<br />
drabbar ekonomisk verksamhet<br />
och flyttat tyngdpunkten<br />
till ägarnas beskattning. Tydligast<br />
syns detta i förändringarna<br />
kring dividendbeskattningen.<br />
Vi kan säkert leva med de<br />
nya reglerna och troligen<br />
kommer de att bli föremål<br />
för justeringar redan inom en<br />
tämligen snar framtid. Skattereglernas<br />
livslängd är ofta<br />
kort.<br />
Ett gott råd är således att<br />
undvika beslut som bara bygger<br />
på skatteminimering. Gör<br />
hellre så att du börjar med att<br />
söka en förnuftig och ändmålsenlig<br />
lösning. Först efter<br />
detta är det aktuellt att söka<br />
det skattemässigt mest optimala<br />
tillvägagångssättet. ❍<br />
TEXT:<br />
CHRISTIAN HILDÉN<br />
Två grupper skogsbrukare dimitterades från<br />
Svenska yrkesinstitutet i Vasa 14 december 2004<br />
KORSHOLM<br />
Per-Ole Ek, Petalax, Jörgen Kulla, Österhankmo, Kaj Lassus, Karvat, Hanna Luomala, Pörtom,<br />
Frank Norrgrann, Kvevlax, Helen Storgård, Smedsby, Bertel Stoor, Övermalax, Bernt Svenns,<br />
Vörå, Anders With, Malax, Jan-Olav Engström, Kaitsor, Ann-Sofie Nylund, Töjby.<br />
STÅENDE FR. VÄNSTER: BERNT SVENNS, ANDERS WITH, JAN-OLAV ENGSTRÖM, FRANK NORRGRANN. SITTANDE FR.<br />
VÄNSTER: KAJ LASSUS, JÖRGEN KULLA, HELEN STORGÅRD, PER-OLE EK.<br />
KRISTINESTAD<br />
Kjell Antfolk, Härkmeri, Bengt Hannus, Närpes, Richard Ingves, Skaftung, Peter Nordgren, Sideby,<br />
Karl-Eric Norrbutts, Tjöck, Lars-Eric Numelin, Kauvatsa, Ingvar Smeds, Kristinestad, Mats<br />
Svedström, Yttermark, Magnus Söderlund, Tjöck, Tony Thomasfolk, Tjöck, Fredrik Österlund,<br />
Närpes.<br />
STÅENDE FR. VÄNSTER: KARL-ERIC NORRBUTTS, KJELL ANTFOLK, FREDRIK ÖSTERLUND, RICHARD INGVES, MAG-<br />
NUS SÖDERLUND. SITTANDE FR. VÄNSTER: TONY THOMASFOLK, LARS-ERIC NUMELIN, MATS SVEDSTRÖM, PETER<br />
NORDGREN.<br />
21
D– Det är för sent att börja skatteplanera<br />
vid deklarationsdags.<br />
Det säger Miriam Stenvall,<br />
en av Södra skogsrevirets distriktsinstruktörer,<br />
med södra<br />
Liljendal som ansvarsområde.<br />
Inom hennes arbete finns<br />
skatteplaneringen med som<br />
en väsentlig del av rådgivningen.<br />
Det är uttryckligen<br />
Ekonomi<br />
Snuva skattebjörnen<br />
– det är lagligt!<br />
SKATTEPLANERING HÖR SKOGSBRUKET TILL. STÖRSTA NYTTAN<br />
HAR SKOGSÄGAREN NÄR AVDRAGSMÖJLIGHETERNA FINNS MED I<br />
BERÄKNINGEN VID VARJE ÅTGÄRD I SKOGSBRUKET, SOM EN RÖD<br />
TRÅD I DEN EKONOMISKA VERKSAMHETEN.<br />
den kontinuerliga planeringen<br />
hon pläderar för. Syftet<br />
med just den biten av rådgivningen<br />
är att spara pengar åt<br />
skogsägaren.<br />
– Skatteplaneringen är helt<br />
laglig! Det gäller bara för<br />
skogsägaren att ta vara på<br />
de avdragsmöjligheter som<br />
finns. Avdragen finns till för<br />
att utnyttjas.<br />
Hon framhåller, att plane-<br />
22<br />
ringen måste göras lägenhetsvis.<br />
– Man måste alltid komma<br />
ihåg, att det som lönar sig<br />
ypperligt för en skogsägare,<br />
kanske inte alls lämpar sig för<br />
grannen.<br />
Som grund ligger inkomstmöjligheter<br />
och kostnader inom<br />
den enskilda lägenheten.<br />
Skogsavdraget ger stora<br />
inbesparingar<br />
– De stora pengarna finns att<br />
spara genom skogsavdraget.<br />
Det gäller vid köp av skogsfastighet.<br />
Likaså är avdraget<br />
aktuellt vid generationsväxlingar.<br />
Enda undantaget är om<br />
skogen ges som gåva.<br />
Miriam Stenvall påpekar,<br />
UTGIFTSRESERVERING GARANTERAR AVDRAG UNDER ÅR UTAN INKOMST. GOD HJÄLP FÖR ATT FÅ PLANTSKOGSSKÖTSELN<br />
GJORD NÄR DEN BEHÖVS.<br />
att skogsavdraget är totalt 50<br />
procent av skogens anskaffningsvärde.<br />
Avdraget är inte<br />
tidsbundet, men förutsätter att<br />
avverkning sker från just den<br />
införskaffade fastigheten.<br />
– Det här avdraget kan också<br />
skogsägare med arealskatt<br />
utnyttja, så fort kapitalskatten<br />
har tagit vid för deras del. En<br />
förutsättning är givetvis, att<br />
det finns inkomst att hämta<br />
från ett inköpt skifte.<br />
Under åren med två parallella<br />
skattesystem har arealbeskattade<br />
skogsägare kunnat<br />
gynnas vid köp av skogsfastigheter.<br />
Det är dock ingen sanning<br />
som håller i all handel<br />
med skog.<br />
– När någon överväger att<br />
köpa en skogsfastighet, kan<br />
skogsavdraget vara avgörande<br />
för vilket pris köparen kan<br />
betala, eller om affären alls är<br />
lönsam.<br />
Gör alltid utgiftsreservering!<br />
I det kontinuerliga skogsbruket<br />
påpekar Stenvall vikten av<br />
utgiftsreserveringar.<br />
– Jag rekommenderar, att<br />
alla skogsägare utnyttjar reserveringar<br />
i deklarationen.<br />
Utgiftsreservering kan göras<br />
till högst 15 procent. Om det<br />
sen visar sig att skogsägaren<br />
inte haft kostnader, ska summan<br />
deklareras som inkomst<br />
under det fjärde året från att<br />
reserveringen gjorts.<br />
– Skogsägaren försäkrar sig<br />
om att kunna utnyttja kapitalskattens<br />
avdragsmöjligheter<br />
under fyra år, oberoende om<br />
det då finns inkomster eller<br />
inte.<br />
Å andra sidan lönar det<br />
sig inte att dra ut på till ex-
empel planteringen. Blir förnyelsearbetena<br />
inte av under<br />
de närmaste åren, går avdragsmöjligheten<br />
i värsta fall<br />
skogsägarens näsa förbi.<br />
Plantskogsvård bra placering<br />
Skattebjörnen gynnar skogsvård.<br />
Alla kostnader är avdragbara<br />
inom kapitalbeskattningen.<br />
– Den absolut bästa räntan<br />
på placerat kapital har skogsägaren<br />
i att investera i en<br />
plantskogsskötsel. Här är nyttan<br />
och tillväxten som högst.<br />
Det är alltså betydligt bättre<br />
att satsa en del av skogsinkomsten<br />
– och utnyttja utgiftsreserveringen<br />
– i en röjning<br />
än att unna skattemyndigheten<br />
samma belopp.<br />
Också den skogsägare, som<br />
inte har några plantskogar att<br />
sköta eller åtgärder planerade<br />
inom de närmaste fyra åren<br />
efter avverkningen, bör göra<br />
en reservering. Allt från motorsågar<br />
och annan utrustning<br />
till sandning av vägar och<br />
rensning av diken är avdragbara<br />
i kapitalbeskattningen.<br />
Även till exempel bokföringskostnader,försäkringspremier,<br />
facktidningar, skogsbruksplan,<br />
förrättningsavgifter till<br />
skogsvårdsförening eller revir,<br />
postkostnader och skogsvårdsavgift<br />
är avdragbara.<br />
Underskott kan ge<br />
sämre avdrag<br />
En skogsägare utan reservering,<br />
och utan kapitalinkomst<br />
från skogen gör ett underskott<br />
i sitt skogsbruk. Det dras i<br />
första hand av från övriga<br />
kapitalinkomster. Finns bara<br />
förvärvsinkomster, kan 29<br />
procent av underskottet dras<br />
av från dem. Maximibelopp<br />
finns angivna.<br />
Arealskatt:<br />
pengarna före årsskiftet!<br />
För skogsägare med arealskatt<br />
gäller särskilda regler.<br />
– För dem är det bäst att ha<br />
virkeslikviden på kontot före<br />
årets slut.<br />
MIRIAM STENVALL PÅPEKAR, ATT ALLA SKATTEAVDRAG FINNS TILL FÖR ATT<br />
UTNYTTJAS.<br />
I annat fall betalar skogsägaren<br />
kapitalskatt på virke<br />
som arealskatten redan är betald<br />
för.<br />
– Men skogsbruket tar inte<br />
slut i och med att arealskatten<br />
försvinner. Visst behövs<br />
skogsinkomster för skogsägarna<br />
också framöver.<br />
Det är dessutom bra, att ha<br />
inkomster att vänta. Detta för<br />
att skogsägaren ska kunna<br />
dra av kommande kostnader i<br />
kapitalbeskattningen. Någon<br />
total tömning av virke på en<br />
arealbeskattad skogsfastighet<br />
är alltså inte alls av nöden för<br />
lönsamhetens skull.<br />
Utförd förnyelse ger avdrag<br />
En viss brådska med avdrag<br />
rekommenderar Miriam Stenvall<br />
för skogsägare med arealskatt.<br />
– Överståndaravverkningar<br />
är bra att få utförda under året.<br />
En förutsättning för förnyelseavdraget<br />
vid naturföryngring<br />
är nämligen, att fröträden<br />
23<br />
är borta och plantbeståndet<br />
grundat.<br />
För en planterad yta får<br />
skogsägaren dra av 590 euro<br />
per hektar, för sådd 310 och<br />
för en föryngring på naturlig<br />
väg 160 euro per hektar. Avdragen<br />
förutsätter en gjord<br />
anmälan om användning av<br />
skog, där den rätta arealen<br />
finns antecknad.<br />
Arvsskatt går att spara in<br />
– Vid generationsväxlingar<br />
lönar det sig att ta sig en funderare<br />
över vem som hugger<br />
vad. Ibland kan det vara lönsamt<br />
att sköta en del avverkningar<br />
före skogen övergår i<br />
den yngre generationens ägo.<br />
Det kan också löna sig att<br />
hoppa över en generation i<br />
vissa fall. Så slipper familjen<br />
en arvsskatt. Det gäller vid<br />
fastigheter med stor del ung<br />
skog, där avverkningar börjar<br />
bli aktuella först när tredje generationen<br />
är i tur att ta vid.<br />
Det kan också vara lönsamt<br />
för totalekonomin att förbehålla<br />
nyttjanderätten för den<br />
äldre generationen, åtminstone<br />
på en del av skogen.<br />
Stenvall säger, att också<br />
bokförare och banker brukar<br />
vara hjälpsamma med råd i<br />
frågor om arv och gåvor.<br />
Skogsbruksplan bra grund<br />
– Speciellt för nya skogsägare<br />
är någon slags skogsbruksplan<br />
nödvändig för att minimera<br />
skatten. Finns ingen färdig,<br />
brukar jag göra upp en grov<br />
skiss av åtgärdsbehov och<br />
-möjligheter.<br />
Stenvall påminner också<br />
om, att skogsägarens eget val<br />
av inriktning på sitt skogsbruk<br />
är en utgångspunkt för all planering.<br />
– Det går att inom lagens<br />
ramar sköta skogen ur extremt<br />
ekonomiskt perspektiv, likaså<br />
med tyngdpunkt på rekreation<br />
eller olika naturvärden.<br />
Skogsägarens intresse avgör.<br />
Moms är bra för skogsägare<br />
Miriam Stenvall rekommenderar<br />
alla skogsägare att vara<br />
momsskyldiga, även om den<br />
årliga inkomstgränsen är så<br />
låg, att den inte tvingar skogsägaren<br />
att betala moms.<br />
– På alla kostnader för arbeten<br />
och tjänster inom skogsbruket<br />
slås momsen på. En<br />
momsskyldig skogsägare drar<br />
av momsen i beskattningen<br />
och får dessutom momsen på<br />
virkespriset vid affär.<br />
Under år med endast<br />
momskostnad deklareras underskottet,<br />
och skogsägaren<br />
får pengarna utbetalda från<br />
staten. Skogsägaren kan välja<br />
att spara momspengarna till<br />
ett år när inkomst finns.<br />
Eftersom skogsbrukare betalar<br />
moms en gång om året,<br />
gäller det att reservera pengar<br />
till betalningstidpunkten. ❍<br />
Tips: information om beskattning<br />
finns på internet, www.vero.fi<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
ANNE MANNER
Järpen och skogsbruket<br />
ENLIGT VILTFORSKNINGEN HAR SKOGSHÖNSSTAMMARNA<br />
MINSKAT RÄTT KRAFTIGT UNDER DE SENASTE 40 ÅREN,.<br />
JÄRPEN HAR GÅTT NER MED C. 30 – 40 PROCENT, MINSK-<br />
NINGEN ÄR STÖRRE I SÖDER ÄN I NORRA FINLAND.<br />
Tiden från medlet av 1970talet<br />
till slutet av 80-talet verkade<br />
vara svår tid för järpen<br />
som är en jaktbar art. Avskjutningen<br />
i Finland ligger på 70–<br />
80000 individer per år. Järpen<br />
är också en viktig indikator på<br />
tät och fuktig blandskog där<br />
lövträdsandelen är minst 10–<br />
20 procent. Dessa livsmiljöer<br />
gynnar många arter och uppvisar<br />
således en stor biologisk<br />
mångfald.<br />
En trogen partner<br />
Järpen förekommer i hela<br />
landet utom i det nordligaste<br />
Lappland och trivs i tätvuxna<br />
blandskogar av gran al och<br />
björk. Järpen är den minsta<br />
av våra skogshöns, vikt c. 300<br />
gram, grå – brunspräcklig,<br />
hanen och honan är mycket<br />
lika i utseende. Det är endast<br />
den mörka haklappen och en<br />
något större kam som skiljer<br />
dem åt. Trots att järpen fl yger<br />
snabbt fl yger den inte gärna<br />
långa sträckor. Den lever<br />
mestadels på marken. Järpen<br />
lever i engifte. Parbildningen<br />
inleds under hösten och är<br />
praktisk på så vis att tuppen<br />
har ett revir och en partner<br />
klar vid tiden för parning.<br />
Under vinterns födosök är<br />
det också en fördel då fyra<br />
ögon ser mera än två och faror<br />
upptäcks lättare. Det s.k.<br />
hemområdet är 20–40 hektar<br />
under året beroende på vilka<br />
kvaliteter det innehåller. Det<br />
egentliga vinterkärnområdet<br />
är betydligt mindre, bäckdälder<br />
och svackor med god<br />
tillgång på al och björk samt<br />
skyddande gran.<br />
I mitten av maj lägger hönan<br />
5–9 ägg som kläcks efter<br />
23–25 dygn. Boet läggs direkt<br />
på marken under en gran eller<br />
bredvid en sten. Kycklingarna<br />
kan redan efter ett par veckor<br />
ta sig upp i mindre träd för<br />
att undkomma predatorerna.<br />
Under sommaren rör sig hönan<br />
och kycklingarna inom<br />
c. 30 hektar av hemområdet.<br />
Främst prioriteras fuktiga<br />
områden som är bär- och insektrika<br />
men som också kan<br />
bjuda på gott skydd mot räv,<br />
grävling, mårdhund, mård,<br />
kråkfåglar och duvhök.<br />
Stora krav på omgivningen<br />
Järpen har stora krav på sin<br />
livsmiljö. Det bör fi nnas till-<br />
24<br />
gång både på mat och skydd<br />
mot rovdjur. Vi hittar järpen<br />
i täta yngre och medelålders<br />
granskogar med 10–20 procents<br />
inslag av lövträd, bördiga<br />
bäckdälder är mycket<br />
omtyckta ställen. Rikssvenska<br />
forskare hävdar att bästa<br />
järpbiotopen är fl erskiktade<br />
granbestånd som har en lövträdsandel<br />
på minst 20 procent.<br />
Dessutom innehåller<br />
beståndet till största delen<br />
träd som är äldre än 20 år och<br />
av omkringliggande bestånd<br />
är högst hälften kalytor eller<br />
kraftigt gallrade.<br />
Vinterhalvåret kritiskt<br />
Under sommarhalvåret kan<br />
man påträffa järpen litet överallt<br />
i yngre blandbestånd. Om<br />
våren äter den främst blåsippa,<br />
violer, harsyra, ängsull<br />
och tuvdun, sommarens och<br />
höstens föda består till största<br />
delen av blåbär, lingon och<br />
insekter. Vinterhalvåret är det<br />
kritiska för järpen och då är<br />
basfödan hängen och knoppar<br />
av al och björk i viss mån<br />
även av asp, sälg och rönn.<br />
Viktigaste trädslag är dock<br />
alen, både klibbal och gråal<br />
JÄRPEN ÄR DEN MINSTA AV VÅRA SKOGSHÖNS.<br />
duger. Försök visar att i ett<br />
blandbestånd med endast<br />
sex procent al utgjorde ändå<br />
alens hängen och knoppar 75<br />
procent av födan.<br />
Födan sökes i alar som står<br />
nära skyddande granar eller<br />
granskog. Fristående alar som<br />
växer längre än 15 meter från<br />
skyddande skog utnyttjas inte.<br />
Finns det knappt om alhängen<br />
väljer järpen hellre en björk i<br />
närheten av skyddande granar<br />
än en al på öppen plats. Skydd<br />
upp till två meters höjd ovan<br />
marken är viktig för järpen.<br />
Bärris, buskar småträd och<br />
trädgrenar nära marken skyddar<br />
mot upptäckt av rovdjur,<br />
bl.a. övernattar järpen lågt på<br />
en gren i täta granbestånd.<br />
Spara gärna alar<br />
Det är skogsägarnas – och<br />
skogsbrukets funktionärers<br />
kunskap som avgör hur hänsyn<br />
till järpen vägs in då man<br />
gör ingrepp i bestånden. Då<br />
järpen gärna trivs på bördiga<br />
och fuktiga marker gäller det<br />
att se upp så man inte i onödan<br />
förstör en bra livsmiljö.<br />
Redan i röjningsskedet bör<br />
man tänka på att lämna al och<br />
Foto: Hannu Huttu
jörk som behövs i en framtida<br />
järpbiotop. Flerskiktade<br />
bestånd med en lövträdsandel<br />
på minst 20 procent av stamantalet<br />
bör eftersträvas. Alen<br />
kan utnyttjas som skyddskärm<br />
vid granförnyelse och den får<br />
avlägsnas tidigast vid första<br />
gallring. Helst lämnas förstås<br />
al kvar till följande gallringar.<br />
Vid första gallringen lämnas<br />
en lövandel (al och björk) på<br />
minst 10–20 procent av virkesförrådet.<br />
Exempelvis kan<br />
100 alar lämnas, jämnt fördelade,<br />
per hektar i granbestånd.<br />
En annan variant är att lämna<br />
5–10 stycken alar i grupper<br />
utspridda över arealen.<br />
Vid gallring kan man också<br />
gallra växelvis längs var annat<br />
körstråk. Då det gallrade<br />
området repat sig gallrar man<br />
resten. På så sätt blir området<br />
tjänligt för järpen hela tiden.<br />
Spara gärna alar som står<br />
nära skyddande granar. Hyggesrensa<br />
med största försiktighet<br />
och endast om det finns<br />
behov. Ovarsamma hyggesrensningar<br />
i samband med<br />
avverkningar förstör järpens<br />
livsmiljöer.<br />
En rätt utförd gallring medför<br />
flera positiva effekter för<br />
järpen. Kronorna får bättre utrymme<br />
för att växa, träden blir<br />
livskraftigare samtidigt som<br />
det betyder mera mat för järpen.<br />
Görs ingenting blir alarnas<br />
kronor små och uppkörda<br />
samt träden försvagade.<br />
FLERSKIKTADE BLANDBESTÅND ÄR EN UTMÄRKT JÄRPBIOTOP.<br />
Orörda områden mellan<br />
hyggena<br />
Förnyelse genom skärmställning<br />
av järpens livsmiljöer<br />
är att föredra då man därigenom<br />
skapar en mjukare<br />
övergång till ett nytt bestånd.<br />
Måste man kalavverka kan<br />
man hugga halva biotopen<br />
ALENS OCH BJÖRKENS HÄNGEN GER FÖDA OCH GRANEN GER SKYDD ÅT JÄRPEN.<br />
25<br />
och vänta tills skogen hunnit<br />
växa upp till ny järpbiotop,<br />
efter 25–30 år, innan man tar<br />
resten. Vid våtmarker, bäckar<br />
och sjöar lämnas en remsa på<br />
30–40 meter mer eller mindre<br />
orörd. Skötsel av särskilt känsliga<br />
miljöer har liknande krav<br />
som järpen här drar nytta av.<br />
Då järpen ogärna flyger<br />
långa sträckor, i synnerhet i<br />
öppen terräng, får den problem<br />
med uppsplittring av<br />
livsmiljöerna. Kalytor som<br />
endast lämnar kvar små biotopöar<br />
är för järpen ödesdigra.<br />
Lämnar man orörda<br />
områden mellan hyggena,<br />
viltkorridorer, hjälper det upp<br />
situationen betydligt för järpen<br />
men även många andra<br />
arter har nytta härav.<br />
För en skogsägare behöver<br />
det inte betyda stora uppoffringar<br />
att ta hänsyn till järpens<br />
livsmiljöer. Alen växer<br />
bra i unga år och i synnerhet<br />
klibbalen ger fint virke för bl.<br />
a. snickeriändamål och väggpanel.<br />
Mångfalden i skogsbruket<br />
kräver också att alla<br />
våra inhemska trädslag skall<br />
ha plats på sina respektive<br />
växtplatser.<br />
Lätt att beakta i skogsbruket<br />
Järpen har små arealkrav på<br />
sina kärnområden och därför<br />
är det relativt enkelt att beakta<br />
dem i skogsbruket. Absoluta<br />
vinterkärnområden, 0,1–0,3<br />
hektar, kan lämnas orörda eller<br />
så utför man specialgallring.<br />
Hänsyn till järpen kräver<br />
att tillräckligt många alar finns<br />
i bestånd på bördiga marker,<br />
efter gallring. Dessutom är<br />
skyddande undervegetation<br />
viktig. Vid förnyelse kan ”växelbruk”<br />
tillämpas så att det<br />
finns alternativa livsmiljöer i<br />
närheten då ett område kalavverkas.<br />
Jag är övertygad om att<br />
skogsbruk kan skötas så att<br />
både virkesproduktion och<br />
järpen kan samsas. Järpen är<br />
tillsammans med tjädern två<br />
arter som skogsmiljön inte<br />
har råd att gå miste om. ❍<br />
Källor:<br />
Järpen, en doldis i sump- och blandskog,<br />
Skogsstyrelsen, Sverige<br />
Metsäkanalintututkimuksia, Vilt- och<br />
Fiskeriforskningsinstitutet samt Jägarnas<br />
Centralorganisation<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
BJARNE ANDERSSON
Snart slut på ersättningar<br />
för rådjursskador<br />
REGERINGEN LÄMNADE I JANUARI TILL RIKSDAGEN EN PROPO-<br />
SITION MED FÖRSLAG TILL ÄNDRING AV JAKTLAGEN. I PROPO-<br />
SITIONEN FÖRESLÅS ATT DET INTE LÄNGRE SKALL KRÄVAS JAKT-<br />
LICENS FÖR BEDRIVANDE AV JAKT PÅ RÅDJUR. FRÅN BÖRJAN<br />
AV ÅR 2006 SKALL INTE HELLER DE SKADOR SOM RÅDJUREN<br />
ORSAKAR ERSÄTTAS MED JAKTVÅRDSAVGIFTER.<br />
Med ändringen vill man göra<br />
regleringen av rådjurbeståndet<br />
och organiseringen av jakten<br />
smidigare. Genom samarbete<br />
mellan markägare och jägare<br />
skulle det dessutom vara möjligt<br />
att effektivare än i dag<br />
bekämpa de skador rådjuren<br />
orsakar. Lagen föreslås träda<br />
i kraft vid ingången av nästa<br />
jaktår som börjar den 1 augusti<br />
2005. När kravet på en jaktlicens<br />
avskaffas innebär detta<br />
att även jaktlicensavgiften slopas.<br />
I praktiken betyder detta<br />
att om lagen godkänns kommer<br />
skogsägare inte längre att<br />
få ersättning för de skador som<br />
rådjuren till exempel orsakar i<br />
plantskogar.<br />
Stammen för stor?<br />
Rådjuren spred sig i början av<br />
förra århundradet till Finland<br />
via Karelska näset. De första<br />
säkra iakttagelserna på finsk<br />
mark gjordes 1903. Stammens<br />
spridning försnabbades av utplanteringarna<br />
i landets södra<br />
delar under åren 1975–1993.<br />
Det uppskattas att antalet rådjur<br />
i Finland fördubblats under de<br />
senaste fyra åren. Enligt vissa<br />
bedömningar uppskattas antalet<br />
redan till 12 000–15 000<br />
djur. I Nyland, där rådjursstammen<br />
vuxit mest, har den<br />
årliga tillväxten varit omkring<br />
trettio procent. Till följd av den<br />
växande stammen bedömer<br />
man att rådjursskadorna på<br />
jord- och skogsbruket kommer<br />
att öka. Den tillståndspliktiga<br />
rådjursjakten började<br />
1991 och under senaste år har<br />
allt fler licenser utfärdats i och<br />
med den kraftiga tillväxten i<br />
antalet rådjur. År 2000 beviljades<br />
knappt 700 jaktlicenser<br />
för jakt på rådjur, och bara tre<br />
år senare hade antalet licenser<br />
stigit till över 4700.<br />
Licenserna utnyttjas inte<br />
Jaktlicenserna för rådjur har<br />
inte utnyttjats så intensivt som<br />
man kunde ha önskat. Den<br />
årliga användningsgraden har<br />
inte nått upp till sextio procent<br />
och 2003 sjönk den till knappt<br />
32 procent av det beviljade<br />
antalet.<br />
I propositionen utgår man<br />
ifrån att den tillståndspliktiga<br />
rådjursjakten även i fortsättningen<br />
kommer att lida av en<br />
minskad användning av licenser<br />
som resulterar i en otillräcklig<br />
beskattning av den naturligt<br />
växande rådjursstammen. För<br />
att rådjursstammen skall hållas<br />
under kontroll måste nya,<br />
26<br />
effektivare regleringsmetoder<br />
tas i bruk, menar man.<br />
Svårjagat byte<br />
Tomas Korkman är medlem i<br />
ett jaktlag i Kyrkslätt. Han anser<br />
att det på många håll utfärdas<br />
alltför många licenser i<br />
förhållande till rådjurens antal.<br />
Det är en orsak till den höga<br />
andelen outnyttjade lov.<br />
– Alla jaktlag har fått så<br />
många licenser de behövt,<br />
men på grund av att rådjuret är<br />
svårjagat och man ännu saknar<br />
erfarenhet av rådjursjakt i<br />
Finland så blir inte licenserna<br />
utnyttjade till fullo.<br />
I Kyrkslätt där Korkman jagar<br />
råder det ingen brist på rådjur.<br />
På det 1600 hektar stora området<br />
har jaktlaget fällt över<br />
hundra rådjur sedan 1997 då<br />
de började med rådjursjakt. För<br />
Korkman betyder förändringen<br />
personligen inte så mycket. I<br />
hans jaktlag kommer rådjursjakten<br />
att fortsätta som förut.<br />
– Vi jagar ofta vitsvanhjort<br />
och rådjur med drivande tax<br />
och det kommer vi att göra<br />
även om licenserna slopas.<br />
Om vi i framtiden skjuter med<br />
licens eller utan kommer knappast<br />
att ha någon avgörande<br />
I PROPOSITIONEN UTGÅR MAN IFRÅN ATT DEN TILLSTÅNDSPLIKTIGA RÅDJURS-<br />
JAKTEN ÄVEN I FORTSÄTTNINGEN KOMMER ATT LIDA AV EN MINSKAD ANVÄND-<br />
NING AV LICENSER SOM RESULTERAR I EN OTILLRÄCKLIG BESKATTNING AV DEN<br />
NATURLIGT VÄXANDE RÅDJURSSTAMMEN.<br />
Foto: Fredrik von Limburg Stirum<br />
inverkan på antalet rådjur vi<br />
fäller här i trakten.<br />
Mindre arealer och lägre<br />
avgifter<br />
Pontus Enestam, som är verksamhetsledare<br />
vid Kimitonejdens<br />
skogsvårdsförening tycker<br />
inte att det är rätt tidpunkt<br />
att avstå från jaktlicenserna för<br />
rådjur.<br />
– När stammen ökat till närmare<br />
en miljon djur, som i<br />
Sverige, skulle förslaget kunna<br />
bli aktuellt. Det måste finnas<br />
tillräckligt många djur innan<br />
jakten kan bli fri och det finns<br />
det inte ännu i Finland.<br />
Han tycker istället att arealen<br />
för att få bedriva rådjursjakt<br />
kunde sänkas från 500 hektar<br />
till exempelvis 250 och att licensavgifterna<br />
kunde sänkas<br />
något. För tillfället kostar en licens<br />
för ett fullvuxet rådjur 17<br />
euro och 8 euro för ett kid.<br />
Rådjursskador blir hjortskador<br />
Om förslaget går igenom och<br />
ersättningarna för rådjursskador<br />
faller bort, tror Enestam<br />
att ersättning istället kommer<br />
att sökas från andra medel.<br />
Skador på skogsplantor som<br />
orsakas av rådjur kommer åtminstone<br />
delvis att gå på vitsvanshjortens<br />
konto.<br />
– Eftersom det i de flesta<br />
fall är så gott som omöjligt att<br />
skilja på skador orsakade av rådjur<br />
och vitsvanshjort kommer<br />
skogsägarna i framtiden att i<br />
stället ansöka om ersättning för<br />
hjortskador. Betydligt svårare<br />
blir det exempelvis på jordgubbsodlingar<br />
där man kunnat<br />
påvisa att det endast är rådjuret<br />
som orsakar nämnvärd skada,<br />
menar Enestam. ❍<br />
TEXT:<br />
GUNNAR SALINGRE
Virkespriser<br />
Ökad efterfrågan på björkstock<br />
Efterfrågan på björkstock för fanerindustrin har ökat vilket också<br />
syns i virkespriserna. Rotpriset är nu över 39 euro per kubikmeter,<br />
när det i slutet av fjolåret var drygt 37 euro.<br />
Granstock och tallmassaved är fortsättningsvis mest eftertraktade.<br />
Minst intresserad är virkesköparna av tallstock och det<br />
syns i virkespriserna. Rotpriset på tallstock sjönk i genomsnitt<br />
med 50 cent i januari. ❍<br />
2<br />
1,5<br />
1<br />
0,5<br />
0<br />
milj.m 3<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
milj.m 3<br />
5<br />
0<br />
Inköpt virke från privatskogar *)<br />
*) kumulativa mängder, som täcker<br />
ca. 88 % av skogsindustrins<br />
virkesköp från privatskogar.<br />
v.<br />
v. 6<br />
Inköpt virke per vecka<br />
v.06<br />
2004<br />
2004<br />
v. 5 10 15 20 25 30 35 40 45 50<br />
Källa: Skogsforskningsinstitutet<br />
5 10 15 20 25 30 35 40 45 50<br />
Källa: Skogsforskningsinstitutet<br />
I prisstatistiken anges sex virkessortiment, timmer och massaved av tall, gran<br />
och björk. Inga specialsortiment ingår. Priserna anges både för rotköp och leveransköp,<br />
i euro per kubikmeter.<br />
Uppgifterna baserar sig på de priser som inskrivs i virkeshandelskontrakt<br />
mellan virkesköpare och enskilda skogsägare. T.ex. prisjusteringar som kommits<br />
överens om med avtalskunder ingår inte och inte heller tidighetstillägg i<br />
leveransaffärer.<br />
Prisuppgifterna baserar sig på den information som Skogsindustrin rf varje<br />
vecka tillställer skogsforskningsinstitutet om inköpta virkesmängder från privatägda<br />
skogar samt virkespriser. Med privatägda skogar avses skogar som ägs av<br />
privatpersoner, samägda och samfällda skogar samt skogar som ägs av städer och<br />
kommuner. I statistiken ingår inte mängder och priser som berör skogsbolagens<br />
egna skogar och inte heller Forststyrelsens skogar.<br />
I statistiken över inköpta virkesmängder och priser ingår uppgifter från ca.<br />
88 procent av alla virkesaffärer i privatägda skogar. Statistiken täcker bäst östra<br />
och norra Finland och något sämre södra och västra Finland. Utanför materialet<br />
är små och medelstora sågar.<br />
De virkespris som anges per skogscentrals område och för hela landet är ett<br />
vägt medeltal av priset på de virkesmängder som köpts de fyra senaste veckorna.<br />
Om virkesmängden för något sortiment på en skogscentrals område vid<br />
rotköp är under 1.000 m 3 och vid leveransköp under 500 m 3 , anges inget pris<br />
(..). Om mängden är 0 m 3 , anges 0 som pris. Det här garanterar att prisinformationen<br />
är tillräckligt representativ. ❍<br />
Förkortningar:<br />
ROT = rotpris; det pris som köparen betalar åt säljaren vid rotförsäljning, då<br />
köparen har hand om avverkningen och skogstransporten<br />
LEVERANS = leveranspris; det pris som köparen betalar åt säljaren vid leveransförsäljning,<br />
då säljaren står för avverkningen och skogstransporten<br />
27<br />
ROT LEVERANS ROT LEVERANS<br />
vecka 5 6 5 6 vecka 5 6 5 6<br />
SC KUSTEN, Sydkusten SC KUSTEN, Österbotten<br />
tat 45,7 44,9 48,1 47,9 tat 43,0 42,8 44,5 44,4<br />
grt 46,9 46,1 50,5 50,7 grt 41,8 41,9 43,7 43,5<br />
bjt 39,2 .. 46,1 .. bjt .. .. .. ..<br />
tamv 12,9 12,6 23,7 24,2 tamv 13,2 13,2 24,2 23,7<br />
grmv 22,3 21,5 33,3 33,3 grmv 20,3 20,2 26,5 26,2<br />
bjmv 11,8 11,5 22,9 21,9 bjmv 12,1 12,2 23,8 23,1<br />
SC LOUNAIS-SUOMI SC HÄME-UUSIMAA<br />
tat 45,6 45,3 48,1 47,7 tat 45,8 45,9 48,4 48,4<br />
grt 47,1 46,9 47,6 47,9 grt 47,3 47,5 49,3 49,2<br />
bjt 34,2 34,0 .. 39,0 bjt 41,6 41,8 45,0 44,1<br />
tamv 13,4 13,4 24,6 24,7 tamv 11,6 11,5 22,7 23,0<br />
grmv 22,4 22,3 30,0 30,0 grmv 22,0 22,2 31,0 31,0<br />
bjmv 12,1 12,0 23,1 23,2 bjmv 11,5 11,4 22,7 22,7<br />
SC KAAKKOIS-SUOMI SC PIRKANMAA<br />
tat 47,1 47,2 48,9 48,3 tat 46,5 45,9 47,2 46,8<br />
grt 47,1 47,2 47,7 47,4 grt 46,8 47,0 48,1 48,0<br />
bjt 43,2 43,8 45,7 45,3 bjt 39,8 39,6 42,3 42,4<br />
tamv 13,0 12,6 24,7 24,9 tamv 12,8 13,1 24,7 24,7<br />
grmv 21,4 21,4 30,9 31,1 grmv 22,3 22,5 30,2 30,4<br />
bjmv 12,3 12,3 23,7 23,7 bjmv 11,8 12,0 23,9 24,0<br />
SC ETELÄ-SAVO ETELÄ-POHJANMAA SC<br />
tat 47,2 47,1 48,8 48,9 tat 45,0 44,7 46,2 46,2<br />
grt 46,9 47,0 47,6 47,5 grt 43,9 43,8 44,0 44,1<br />
bjt 44,2 44,4 45,5 45,5 bjt 36,7 36,9 .. ..<br />
tamv 13,0 13,0 25,0 25,1 tamv 13,5 13,5 24,2 24,2<br />
grmv 20,9 21,0 30,3 30,3 grmv 20,4 20,4 26,1 26,1<br />
bjmv 12,7 12,8 24,0 24,0 bjmv 12,6 12,6 23,6 23,6<br />
SC KESKI-SUOMI SC POHJOIS-SAVO<br />
tat 46,8 46,9 47,2 47,2 tat 45,4 45,2 45,9 45,7<br />
grt 47,4 47,3 46,1 46,9 grt 47,1 47,1 46,3 46,6<br />
bjt 41,7 42,0 43,2 43,7 bjt 41,0 41,0 42,8 42,9<br />
tamv 12,3 12,2 24,7 24,8 tamv 12,0 11,7 23,7 23,7<br />
grmv 21,5 21,4 30,7 30,8 grmv 20,6 20,6 29,0 29,1<br />
bjmv 12,0 12,1 24,1 24,1 bjmv 12,2 12,0 23,6 23,6<br />
SC POHJOIS-KARJALA SC KAINUU<br />
tat 46,1 45,9 46,3 46,8 tat 44,0 44,0 46,7 46,8<br />
grt 46,0 46,0 46,0 46,2 grt 41,4 41,5 42,5 42,2<br />
bjt 42,5 42,6 43,2 43,6 bjt .. .. - -<br />
tamv 12,8 12,3 25,5 24,8 tamv 12,4 12,3 24,2 24,4<br />
grmv 19,9 20,0 28,7 29,3 grmv 21,1 21,0 26,7 26,7<br />
bjmv 12,1 12,1 23,5 23,6 bjmv 12,3 11,9 23,3 23,3<br />
SC POHJOIS-POHJANMAA SC LAPPI<br />
tat 43,3 43,3 47,4 47,6 tat 41,3 41,2 47,1 45,4<br />
grt 39,1 40,0 39,8 43,7 grt 31,6 31,6 37,3 ..<br />
bjt .. .. .. .. bjt - - - -<br />
tamv 13,2 13,3 24,7 24,9 tamv 13,3 13,1 24,0 24,5<br />
grmv 18,0 18,3 27,0 27,0 grmv 15,3 15,6 - ..<br />
bjmv 12,8 12,8 24,4 24,2 bjmv 12,1 11,9 23,1 23,6<br />
HELA LANDET<br />
tat 45,7 45,5 47,4 47,4 tat = talltimmer<br />
grt 46,2 46,2 47,4 47,8 grt = grantimmer<br />
bjt 41,9 42,1 44,1 43,7 bjt = björktimmer<br />
tamv 12,8 12,8 24,4 24,6 tamv = tallmassaved<br />
grmv 21,0 21,0 30,2 30,2 grmv = granmassaved<br />
bjmv 12,3 12,3 23,7 23,7 bjmv = björkmassaved<br />
TEXT: GERD MATTSSON-TURKU
Tvinvuxen tall<br />
ÅRSRINGARNA SKA VARA SÅ TÄTA, ATT DE INTE GÅR ATT RÄKNA.<br />
DET ÄR KRAVET PÅ RÅVARAN TILL PÄRTKORGAR.<br />
Egil Nordström i Övermark,<br />
Närpes, förklarar att virkeskvaliteten<br />
är avgörande. De<br />
tunna, böjliga pärtorna går<br />
bara att få när virket är riktigt<br />
hårt. Det är den tvinvuxna tallen<br />
han är ute efter. Lämpliga<br />
rismyrar finns, men det är sällan<br />
de har besök av en skogsmaskin.<br />
De tallar som varken<br />
skogsvård eller skogsförbättring<br />
förmått öka tillväxten hos<br />
finns på marker som inte är av<br />
nämnvärt intresse för ekonomiskogsbruket.<br />
Några enkom resor ut i myrkanten<br />
för att bärga en stam är<br />
inte att tala om. Därför gjorde<br />
Nordström en efterlysning.<br />
Han har varit yrkesverksam<br />
som virkesuppköpare och har<br />
fortfarande god kontakt till såväl<br />
entreprenörer som forna<br />
arbetskamrater och chefer.<br />
Efterlysningen gav resultat.<br />
Efter tre år utan dugligt virke<br />
förvandlas nu en bit massaved<br />
till pärtkorgar.<br />
Färskt och böjligt<br />
Virket ska vara färskt. Det<br />
måste nämligen gå att böja<br />
utan att brytas av.<br />
– Det som inte går åt under<br />
vintern blir brännved.<br />
Första momentet är klyvning.<br />
– Kärnveden går inte att använda<br />
till pärtor. Så det är av<br />
ytveden jag först klyver bitar<br />
av lämplig bredd.<br />
blir pärtkorg<br />
Efter att ha hyvlat de ojämna<br />
sidorna tar Nordström in<br />
virket för att det ska tina upp.<br />
Det får absolut inte vara fruset,<br />
eftersom resultatet ska var<br />
tunna, böjliga pärtor. Torka<br />
får det inte heller. Efter en till<br />
två nätters lagring i källaren<br />
är det dags för kniven.<br />
Nordström klyver virket i<br />
allt tunnare skivor. Bara han<br />
EGIL NORDSTRÖM KLYVER VIRKET ALLT TUNNARE.<br />
28<br />
får början med kniven, drar<br />
han resten med handkraft.<br />
Han håller fast virkesbiten<br />
under en arm och styr med<br />
tummarna.<br />
Sista klyvningen ger en och<br />
en halv millimeter tjocka pärtor.<br />
– Det är inget exakt mått.<br />
Det går inte att få någonting<br />
exakt när man klyver virke.<br />
Skev botten ger vind korg<br />
Förberedelserna är klara, och<br />
det är dags för flätning. Omkring<br />
20 stycken pärtor behövs<br />
för en korg. Pärtornas<br />
längd avgör hur stor korgen<br />
blir. För en mindre modell<br />
räcker det med 80 centimeter<br />
långa pärtor, medan en vedkorg<br />
kräver ungefär dubbla<br />
längden. Demonstrationskorgen<br />
blir av modell mindre.<br />
Först radar Nordström ut<br />
fyra pärtor på sitt arbetsbord.<br />
Sedan flätar han in lika många.<br />
Pärtorna ska flätas tätt.<br />
– Det blir ändå springor, eftersom<br />
pärtorna såklart torkar<br />
med tiden.<br />
Innan han förklarar botten<br />
klar, mäter han bredden<br />
på det flätade resultatet. Är<br />
botten vind, blir hela korgen<br />
vind.<br />
Inte skära, bara märka<br />
Första varvet på det som ska<br />
bilda korgens sida kräver speciell<br />
hantering. Med baksidan<br />
av knivseggen drar Nordström<br />
ett märke där hörnets rundning<br />
ska komma. En linjal ser<br />
till att markeringen blir rak.<br />
Vid markeringen viker han<br />
sedan till hörnen.<br />
För att kunna hantera alla<br />
åtta bottenpärtorna och fläta<br />
in de tvärgående tar Nordström<br />
stickor till hjälp. Utan<br />
den hjälpen spärrar pärtorna<br />
hur som helst och gör flätningen<br />
besvärlig.<br />
– Det här är bara för arbetsrons<br />
skull, säger han och stagar<br />
upp pärtorna.<br />
Inga skarv syns<br />
De följande varven kräver<br />
ingen markering vid hörnen.<br />
De rundar hörnen och håller<br />
sig på plats alldeles automatiskt<br />
nu när grunden är lagd.
FÖRSTA VARVET AV SIDAN KRÄVER EN MARKERING FÖR HÖRNEN.<br />
När Nordström kommit till<br />
andra varvet spänner han flätningen.<br />
– Det är för att få skarvet<br />
mellan botten och sida tätare.<br />
Det går trögt, men ännu<br />
trögare om man hunnit fläta<br />
längre upp på korgens sida.<br />
Pärtornas ändor försvinner<br />
spårlöst in i flätningen. Inga<br />
skarv syns i den färdiga korgen.<br />
Om någonting sticker<br />
fram, tar Nordström till kniven<br />
och anpassar pärtans längd så<br />
att respektive ända döljs av<br />
varsin tvärgående pärta. Kniven<br />
ska vara vass.<br />
Virket sätts på prov<br />
Korgens övre del bildas av flera<br />
lager. Totalt blir det översta<br />
varvet fyra pärtor tjockt plus<br />
de lodrätt flätade pärtorna.<br />
Eftersom de viks ner i korgen,<br />
bildas kanten av totalt ett sex<br />
pärtor tjockt lager.<br />
– De små korgarna är svårast,<br />
säger Nordström medan<br />
han pressar ner pärta nummer<br />
två som ska bilda kanten<br />
upptill.<br />
Nu sätts verkligen virkets<br />
kvalitet på prov. De sista pärtorna<br />
flätas dels in likadant<br />
som korgens sidor. Dessutom<br />
ska de lodräta pärtorna vikas<br />
ner, in i korgen, för att få flätningsarbetet<br />
avslutat och ändorna<br />
fästa. Skulle pärtorna<br />
inte klara vikningen utan brytas,<br />
betyder det jämmer och<br />
elände, med både korg och<br />
virke som måste ratas.<br />
Björk till handtag<br />
Nu återstår bara att fästa ändar<br />
och putsa ojämnheter. Det<br />
översta, vågräta varvets sista<br />
ände skär Nordström som ett<br />
v. Det underlättar arbetet med<br />
att pressa in änden under en<br />
lodrätt gående pärta.<br />
– Här gäller det att inte ha<br />
flätat alltför hårt.<br />
De invikta pärtorna skär han<br />
också av för att de ska kunna<br />
passas in i flätningen utan att<br />
ett enda skarv syns.<br />
Eventuella handtag gör<br />
Nordström av björk.<br />
– Idealet är björkar på någ-<br />
29<br />
ra meter i höjd, kvistfria och<br />
med en grovlek som blyertspennor.<br />
Också de eftertraktade<br />
björkarna finns att söka på de<br />
magra myrarna, i täta dungar.<br />
Nödvändig kunskap förut<br />
Efter välförrättat värv konstaterar<br />
Nordström, att jobbet är<br />
mera tidsfördriv och förströelse<br />
än nyttoarbete. Men visst<br />
kommer korgarna till användning.<br />
Bekantskapskretsen frågar<br />
efter såväl vedkorgar som<br />
korgar för garn och diverse<br />
användning. Någon försäljning<br />
befattar sig inte korgtillverkaren<br />
med. Däremot<br />
VIRKET SÄTTS PÅ PROV NÄR ÖVRE KANTEN GÖRS. MÅNGA BÖJNINGAR KRÄ-<br />
VER STARKT OCH BÖJLIGT VIRKE.<br />
ger han gärna bort korgar till<br />
goda vänner.<br />
– Förut användes pärtkorgarna<br />
flitigt vid potatisupptagning.<br />
Dessutom hade man<br />
inte skrubbar i husen som numera,<br />
så till exempel sockor<br />
förvarades ofta i pärtkorgar.<br />
Han berättar om forna tiders<br />
obesuttna, som rent yrkesmässigt<br />
flätade pärtkorgar.<br />
Själv lärde sig Nordström<br />
konsten som tonåring, eftersom<br />
han behövde kunskapen.<br />
Han förlorade tidigt sin far.<br />
Tillverkningen av pärtkorgar<br />
hörde till fädernas arbeten.<br />
Egil Nordström lärde sig<br />
fläta genom att ta isär en korg<br />
och se hur den var gjord.<br />
Kunskapen om lämpligt virke<br />
delade byns män med sig<br />
av. Pärtkorgarnas tid tog slut<br />
samtidigt som Egils generation<br />
annars skulle ha börjat<br />
axla ansvaret för flätningen.<br />
Därför är det inte så många<br />
som kan konsten idag. Men<br />
Egil Nordström fördriver gärna<br />
en och annan pensionärsdag<br />
i källaren. När det inte<br />
är pärtkorgar som flätas, är<br />
det kanske äkta, forna tiders<br />
pjäxor av egenhändigt garvat<br />
läder som sys. Eller också blir<br />
en kvast att sopa snö med tillverkad.<br />
❍<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
ANNE MANNER<br />
OJÄMNHETER PUTSAS, OCH PÄRTKORGEN ÄR KLAR. ALLA SKARV DÖLJS AV<br />
TVÄRGÅENDE PÄRTOR.
På den här annonsplatsen får privatpersoner, enmans- och<br />
familjeföretag annonsera ut sina tjänster och varor gratis. Som<br />
villkor för annonsering gäller att tjänsterna och varorna ska<br />
anknyta till skog och skogssektorn.<br />
Utrymmet per annons är begränsat och får omfatta högst fyra<br />
textrader. Det betyder högst 112 tecken, dvs. bokstäver inkl.<br />
mellanslag mellan ord. Skriv in annonstexten i rutfältet nedan<br />
och skicka det till redaktionen på adressen: <strong>Skogsbruket</strong>s köp &<br />
sälj, Orrspelsgränden 4, 00700 Helsingfors. Ofullständigt ifyllda<br />
annonser beaktas inte.<br />
Då SKOGSBRUKET är en tidningen som täcker hela Svenskfi<br />
nland inkl. Åland är det viktigt att det ur texten framgår vilket<br />
område annonsören betjänar.<br />
Utbud på tjänster i Österbotten:<br />
Fällning och beskärning av gårdsträd samt stubbfräsning i Vasa<br />
och Korsholm, Trädvård Silvitec, tfn 0400 590 999.<br />
Närtransport av virke, gallringsavverkning, röjning mm. inom<br />
Norrskogs område, I. och A. Nynäs, Finnäs gård, Eugmo, tfn<br />
050 598 3149 eller 050 562 2449.<br />
Maskinell gallring och slutavverkning i Korsholm-Malax, H.<br />
Skog, tfn 0500 160 669.<br />
Björnströms avverkning och röj utför skogsvårdsarbeten i Vasanejden,<br />
tfn 050 505 7066 eller 050 505 7088.<br />
Trädfällning på tomter i Vasanejden, tfn 050 304 3257.<br />
Skogsavverkningar utförs med gallringsskördare i norra Österbotten,<br />
J. Slotte, tfn 0400 139 508.<br />
Skogsdikning, skogsvägar och markarbeten utförs inom Vasaområdet,<br />
tfn 0400 86 73 73.<br />
Utbud på tjänster vid Sydkusten:<br />
Köp & sälj<br />
Trädfällning samt virkeskörning med häst i södra Finland, MW<br />
Skogstjänst, Mats Wikström, tfn 0400 887240.<br />
Besiktning, vård och fällning av träd m.m. i Östnyland, Ab<br />
Skogsservice Åberg, tfn 040 5057 723.<br />
Specialavverkningar som t.ex. upphuggning av väg- och dikeslinjer<br />
utförs i Östnyland, SkogsJanne, tfn 040 567 3196.<br />
Snöröjning, vägsladdning, röjning av vägslänter, virkestransport<br />
med traktor utförs i östra Nyland, tfn 0400 717 836.<br />
30<br />
WHY STAY ORDIN<br />
Jonsered<br />
CS 2152 WH<br />
695 €<br />
51,7 cc, 2,4 kW, 5,0 kg.<br />
Nyt lämpökahvat<br />
ja -kaasutin<br />
kylmän hinnalla.<br />
Saha vaativaan ja ammattimaiseen metsätyöhön.<br />
”Släng den där torra skorpan<br />
och börja packa,<br />
vi WHY far STAY till ORDINARY Sverige!”<br />
Förnya din prenumeration på<br />
SKOGSBRUKET<br />
behändigt via vår e-postadress:<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
WHY STAY ORDINARY<br />
Jonsered CS 2145<br />
449 €<br />
Jonsered<br />
CS 2152 WH<br />
695 €<br />
51,7 cc, 2,4 kW, 5,0 kg.<br />
En såg med<br />
värme i handtag<br />
och i förgasare<br />
– nu till priset av<br />
en såg utan<br />
värme.<br />
För krävande och<br />
professionellt skogsarbete.<br />
Originala<br />
Jonsered-skyddskläder<br />
för din säkerhet:<br />
Hängselbyxa, Agro 99 €<br />
Skyddsjacka, Pro-Line 69 €<br />
Skyddshjälm, Pro 53 €<br />
Skyddsstövel, Light 24 72 €<br />
WHY STAY ORDINARY<br />
Lätt och accelerationssnabb<br />
såg för alla behov.<br />
45,0 cc, 2,2 kW,<br />
4,9 kg.<br />
ÅTERFÖRSÄLJARE RUNTOM I LANDET<br />
Se www.jonsered.fi<br />
eller ring<br />
(09) 3961 2643
En annorlunda present<br />
– träd i Israel<br />
TRÄD SOM PLANTERAS I MARSKALK C.G. MANNERHEIMS MIN-<br />
NESSKOG I ISRAEL KAN VARA EN GÅVA ÅT EN PERSON SOM<br />
HAR ALLT. TRÄDPLANTORNA, CYPRESS OCH PINJETALL, KOSTAR<br />
TIO EURO PER STYCK. SOM BEVIS PÅ TRÄDPLANTERINGEN FÅR<br />
JUBILAREN ETT DIPLOM.<br />
Hur ofta inträffar det inte<br />
att vi grubblar och grubblar<br />
över vad vi ska köpa i födelsedagspresent<br />
åt person som<br />
vi tycker att har allt. Alla vill<br />
vi ge en present som personen<br />
i fråga kommer ihåg och inte<br />
någon vas som kanske placeras<br />
längst in i vitrinskåpet för<br />
att den inte passar med den<br />
övriga inredningen.<br />
Ett alternativ är att låta<br />
plantera träd i marskalk C.G.<br />
Mannerheims minnesskog i<br />
Israel och som bevis på det<br />
överräcka ett diplom till jubilaren.<br />
Finländare har skogar<br />
uppkallade efter sig<br />
Marskalk C.G. Mannerheims<br />
minnesskog finns i Israel, nära<br />
Jerusalem. De första trädplantorna<br />
planterades år 1993.<br />
Initiativtagare till en skog som<br />
bär marskalkens namn togs av<br />
föreningen Suomi-Israel.<br />
Mannerheim är inte den<br />
enda finländare som en skog<br />
uppkallad efter sig i Israel. Jean<br />
Sibelius har också en minnesskog<br />
uppkallad efter sig.<br />
Skogar stoppar ökenspridningen<br />
Trädplanteringens syfte är att<br />
stoppa ökenspridningen och<br />
binda regnvatten. Bakom<br />
trädplanteringen står den judiska<br />
nationalfonden, Keren<br />
Kajemet, som är världens<br />
äldsta ekologiska organisation,<br />
grundad år 1901. Keren<br />
Kajemet betyder den eviga<br />
fonden.<br />
Keren Kajemet Leisrael förvaltar<br />
i dag nittiotvå procent<br />
av marken i Israel och har som<br />
uppgift att stoppa ökenspridningen<br />
genom att bland annat<br />
plantera träd samt nyodla och<br />
höja jordbrukets avkastning.<br />
Över 240 miljoner träd har<br />
planterats i Israel inom ramen<br />
för Keren Kajemet. Israel<br />
är idag det enda land i världen<br />
som har mer träd än vid<br />
1900-talets början.<br />
Israelerna planterar ett träd<br />
per år<br />
Enligt Pentti Holi på Keren Kajemet<br />
i Finland har det i tiderna<br />
funnits mycket skog i Israel.<br />
– Landet var grönt och trädbevuxet,<br />
men sedan ledde olika<br />
saker till att skogen höggs<br />
ned med erosion som följd.<br />
När järnvägen byggdes skulle<br />
tågen ha bränsle och det gick åt<br />
stora mängder ved för att hålla<br />
tågtrafiken i gång. Under den<br />
tid som landet var ockuperat<br />
av turkarna skulle markägarna<br />
betala skatt utgående från hur<br />
mycket skog de ägde. För att<br />
inte behöva betala skatt högg<br />
SOM BEVIS PÅ TRÄDPLANTERINGEN<br />
FÅS ETT DIPLOM.<br />
31<br />
STORA DELAR AV ISRAEL BESTÅR AV ÖKEN. JUDARNAS OMSORG OM DET EGNA<br />
LANDET FÖRVANDLAR SAKTA ÖKEN TILL ETT PARADIS. ÖVER 240 MILJONER<br />
TRÄD HAR PLANTERATS.<br />
markägarna ner sin skog.<br />
– Nu gör man stora ansträngningar<br />
i Israel för att<br />
etablera ny skog i landet. Med<br />
skogen följer annan grönska<br />
på marken. Det finns inpräntat<br />
i israelerna att varje medborgare<br />
ska plantera ett träd<br />
per år. Det här börjar barnen<br />
med redan i daghemmen, berättar<br />
Pentti Holi.<br />
Som exempel på hur omfattande<br />
trädplanteringen är<br />
nämner Holi att det fanns<br />
mindre än fem miljoner träd<br />
i Israel år 1948 när landet<br />
bildades. I dag finns det över<br />
240 miljoner träd.<br />
Ett träd kostar tio euro<br />
Det är i huvudsak cypress<br />
och pinjetall, Pinus pinea,<br />
som planteras. Maskalk Man-<br />
Mera om Keren Kajemet<br />
nerheims minnesskog är i dag<br />
några hektar stor och växer<br />
hela tiden. Det kostar tio euro<br />
att låta plantera ett träd, tjugo<br />
euro att låta plantera två träd<br />
osv. Skogarna sköts av park-<br />
och skogsarbetare, som är<br />
anställda av nationalfonden.<br />
Om yngre träd dör, ersätts de<br />
med nya.<br />
Den som vill uppvakta en<br />
jubilar kan beställa träd via<br />
Karmel-yhdistys i Finland, tfn<br />
(09) 662 108. Träden planteras<br />
i Israel i jubilarens namn.<br />
Keren Kajemet översänder via<br />
Karmel-yhdistys ett diplom<br />
som bevis på att fonden mottagit<br />
pengar för trädplantering.<br />
❍<br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
Keren Kajemet bildades på den första sionistkongressen i<br />
Schweiz år 1901. Fonden skapades för att förvärva mark i det<br />
då turkiska Palestina och bidragen började strömma in. År 1905<br />
köptes de första landområdena. Fondens viktigaste uppgift var<br />
dock att finansiera en vetenskaplig expedition med uppgift att<br />
undersöka bosättnings- och utvecklingsmöjligheterna i det dåvarande<br />
Palestina samt att bevilja lån för att bygga den nya staden<br />
Tel Aviv, den första helt judiska staden i landet.<br />
Keren Kajemet köpte den mark, på vilken de flesta jordbrukssamhällena,<br />
kibbutzerna, bildades. De första åren efter<br />
staten Israels bildande medverkade Keren Kajemet till att ge<br />
de flyktingar som strömmade in till landet arbete inom framför<br />
allt skogsplantering och vägbyggen.<br />
Genom trädplantering och dikning av sumpmarker har fonden<br />
lyckats stoppa ökenspridningen i Israel. Fondens uppgift<br />
är fortsättningsvis att se till att landet fortsätter att grönska och<br />
utvecklas även för kommande generationer. ❍<br />
Foto: KKL-JNF Archive
Rapp Collins<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
skogsägarförbundet<br />
ÖSTERBOTTEN<br />
Österbottens skogsägarförbund är skogsägarnas organisation för<br />
intressebevakning på regional nivå. Förutom intressebevakningen<br />
är utvecklingen av skogsvårds-föreningarna en av förbundets<br />
viktigaste uppgifter.Förbundets verksamhetsområde är<br />
de svenskspråkiga kommunerna i Österbottens kustområde omfattande<br />
totalt ca 470,000 ha skogsmark varav över 90 % är i privat<br />
ägo. På området verkar 11 skogsvårdsföreningar.<br />
Då vår nuvarande verksamhetsledare övergår<br />
i annan tjänst söker vi nu en<br />
VERKSAMHETSLEDARE<br />
Av den sökande förutsätts för tjänsten lämplig utbildning och arbetserfarenhet<br />
samt goda kunskaper i både svenska och finska.<br />
För att lyckas i arbetet som verksamhetsledare krävs initiativrikedom<br />
och samarbetsförmåga.<br />
Tjänsten tillsätts fr.o.m. 1 augusti 2005 eller enligt överenskommelse.Ansökningar<br />
jämte löneanspråk sänds senast den 11 mars<br />
under adressen Österbottens skogsägarförbund, Kvarngatan 15,<br />
65100 Vasa.<br />
Förfrågningar riktas till förbundsordförande Olav Store (tel 0400 566387)<br />
eller till verksamhetsledare Thomas Selänniemi (tel 050 544 2690).<br />
Nya Järn-PK: gödsla kärrskogarna men<br />
skona vattendragen!<br />
Genom att använda fosfor-kaliumspårämnesgödsling<br />
som balanserar näringsförhållandena<br />
kan du öka tillväxten hos kärrmarkernas trädbestånd<br />
med 2-3 m 3 /år. Samtidigt förkortas<br />
intervallet mellan dina skogslikvider med flera<br />
år! Detta tack vare nya Järn-PK som innehåller<br />
järnsulfat som används för vattenrening. Järnet<br />
fäller ut den lösliga fosfor som växterna inte<br />
utnyttjat till fosfor som är olösligt i vatten.<br />
Denna fosfor kan träden tillgodogöra sig. På<br />
detta sätt förser Järn-PK träden med fosfornäring<br />
under en ännu längre tid – och skyddar<br />
vattendragen mot övergödning!