DA #6.09 - Dietistaktuellt
DA #6.09 - Dietistaktuellt
DA #6.09 - Dietistaktuellt
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ORGAN föR sveRiGes kliNiskA dietisteR VOLYM XIX • NUMMER 6 • DECEMBER • 2009<br />
Livsmedelsspecial
Det här är en annons<br />
Nutrition and Pressure Ulcers:<br />
A valuable combination<br />
Professor Jos Schols<br />
Maastricht University, The Netherlands<br />
What is the relationship between nutrition and<br />
pressure ulcers?<br />
The role of nutrition in pressure ulcers has become increasingly<br />
recognised in recent years. It has long been known that there is<br />
a relationship between poor nutritional intake, nutritional status<br />
and pressure ulcer incidence and healing, and this is now<br />
becoming more prevalent in research, literature and the minds<br />
of clinicians involved in pressure ulcer care. To put it simply,<br />
a malnourished patient is more likely to develop a pressure<br />
ulcer than a patient who is well nourished. It is important to<br />
state that it is not just a “thin” patient that´s at risk; recent work<br />
from the LPZ (The Dutch National Prevalence Survey of Care<br />
Problems) group in Maastricht with more that 6,400 patients<br />
has shown us that there is strong relationship between the<br />
presence of pressure ulcers and both recent undesired weight<br />
loss and inadequate or poor nutritional intake. This means<br />
that we should not only pay attention to whether a patient is<br />
underweight, but also what is happening right now with their<br />
nutritional state. It almost goes without saying that nutrition<br />
is important in the healing of pressure ulcers. Nutrients are<br />
required to help heal a wound – as such a poor nutritional<br />
intake or status obviously has a negative effect on their healing.<br />
International nutritional or dietary guidelines<br />
Guidelines are an important tool to encourage best practices<br />
among health care professionals. Recently the European<br />
Pressure Ulcer Advisory Panel (EPAUP) and the National<br />
Pressure Ulcer Advisory Panel (NPUAP) from the USA have<br />
worked in collaboration to systematically analyse the world<br />
literature on pressure ulcers to develop comprehensive<br />
international guidelines for their prevention and treatment.<br />
These guidelines feature a dedicated chapter on nutrition for<br />
the first time. It is recommend that patient with, or at risk of,<br />
pressure ulcers reach an intake of 30-35 kcal/kg and 1.25-<br />
1.5 g protein/kg per day and are provide Oral Nutritional<br />
Supplements (ONS) in additional to their normal meals when<br />
Nutricia Nordica AB<br />
Box 1348, 111 83 Stockholm<br />
Tel: 08-24 15 30 • Fax: 08-24 18 80<br />
E-post: info@nutricia.se • www.nutricia.se<br />
required. The guidelines also stress the need for<br />
all patients with, or at risk of, pressure ulcers to be nutritionally<br />
screened. More information on these guidelines can be found<br />
on the EPUAP and NPUAP websites (www.epuap.org and<br />
www.npuap.org) and I encourage everyone to look at and<br />
implement them.<br />
Recent Scientific Evidence<br />
The CUBE trial is a fascinating study investigating the<br />
effectiveness of a pressure ulcer specific ONS, called Cubitan,<br />
on the healing of pressure ulcers in non-malnourished<br />
patients. The use of Cubitan 3 times a day in patients with<br />
Grade III or IV pressure ulcers resulted in improved wound<br />
healing over 8 weeks. This manifested itself in a 2 week<br />
earlier significant change in ulcer size, less wound dressings<br />
and less time spent on dressings by nursing staff. For any<br />
intervention to be effective, it is important that the patient<br />
is able to take the product, so it was also pleasing to see a<br />
high product compliance in the study. It is an important trial<br />
for us as previous studies on ONS in pressure ulcer healing<br />
have focused on malnourished patients, which meant it was<br />
difficult to establish whether the benefits seen were a result<br />
of correcting malnutrition. As the CUBE trial focused on nonmalnourished<br />
patients we know that the benefits seen are<br />
a result of Cubitan affecting the wound itself and not due to<br />
correcting deficiencies. Not only are these results interesting<br />
from a clinical point of view, but the data on wound dressings<br />
indicate there may be an economic benefit of using Cubitan –<br />
something we are keen to investigate further. All this adds up<br />
to an intervention that can be valuable for the patient, clinician<br />
and society as a whole.<br />
The results of the CUBE trial were presented at the<br />
European Society for Clinical Nutrition and Metabolism<br />
(ESPEN) Congress and the EPUAP open Meeting in 2009<br />
and will be published in 2010 – keep your eyes open for<br />
the paper!<br />
Prof. Jos Schols<br />
Organ för<br />
SverigeS KliniSKa DietiSter<br />
Redaktion<br />
Ansvarig utgivare<br />
Elisabet Rothenberg<br />
Redaktör<br />
Magnus Forslin<br />
Postadress<br />
Box 48<br />
261 21 Bjuv<br />
telefon<br />
042-702 50<br />
telefax<br />
042-702 50<br />
e-mail<br />
redaktionen@dietistaktuellt.com<br />
WWW<br />
www.dietistaktuellt.com<br />
Annonser<br />
BUSINESS FACTORY AB<br />
Linda Larsson-Levin<br />
telefon: 08-653 60 48<br />
linda@businessfactory.se<br />
layout & Material<br />
STO<strong>DA</strong>B<br />
info@stodab.se<br />
tryckeri<br />
Trydells Tryckeri AB<br />
kommande nummer<br />
Nr. Manusstopp Utgivning<br />
1/10 27 jan 19 feb<br />
2/09 7 okt 29 okt<br />
3/09 14 maj 28 maj<br />
PRENUMERATIONER<br />
295 kr/år<br />
För osignerat bild- och textmaterial svarar red.<br />
Redaktionen förbehåller sig rätten att bearbeta<br />
insänt material. För signerade artiklar svarar<br />
författaren. För ej beställt material, text och<br />
bild ansvaras ej.<br />
TS-upplaga 2008:<br />
4.800 ex (2:a halvåret 5.700)<br />
Medlem av:<br />
Tidskriften DietistAktuellt<br />
DietistAktuellt har utgivits sedan 1991 med en fast periodicitet<br />
om 6 nummer per år.<br />
Tidskriften är ett medlemsorgan för dietister anslutna till Dietisternas<br />
Riksförbund (DRF) samt Föreningen för Nordiska Dietister.<br />
DietistAktuellt vänder sig i huvudsak till dietister, men även till<br />
andra grupper som är professionellt engagerade inom området<br />
kost och nutrition.<br />
TEMA: Livsmedelsspecial/kost&etnicitet<br />
Invandrare har sämre hälsa än infödda svenskar 6<br />
Migration ökar risk för hjärt-/kärlsjukdom 10<br />
Samisk kost och hälsa, mat hos ursprungsfolk 12<br />
Probiotika 14<br />
Dieter 16<br />
Mjölk 18<br />
Glutenfritt 19<br />
Frukt&Grönt 20<br />
WHO-rapport om fettsyror 22<br />
Rapport från ESPGHAN 24<br />
Rapport från Human Nutrition Centre Cambridge 34<br />
Kostråd för 100 år sedan 30<br />
DRF informerar 32-34<br />
10 13<br />
14<br />
17 22 30<br />
DietistAktuellt är ett forum med vetenskaplig profil för informationsutbyte<br />
och diskussion inom området kost, näring och hälsa.<br />
Målsättningen är att för sina läsare, utifrån ett kliniskt och<br />
folkhälsoorienterat perspektiv, belysa aktuellt kunskapsläge samt<br />
spegla dietistens yrkesroll.<br />
Tidskriften förmedlar kunskap och information genom vetenskapligt<br />
utformade artiklar, rapporter, referat från symposier och<br />
kongresser, intervjuer m m. Vidare, skall tidskriften informera om<br />
kurser, konferenser, o dyl, samt ge utrymme för debatt.<br />
Artiklar publiceras på ett nordiskt språk eller engelska. En artikel<br />
skall vara koncentrerad och redigerad så innehållet blir intressant<br />
och lättillgängligt. Tidskriften har vidare ett redaktionellt råd som<br />
granskar till redaktionen inkomna vetenskapliga artiklar.<br />
DietistAktuellt<br />
dec 2009<br />
No 6 vol.XIX<br />
3
ledare Elisabet Rothenberg, ordförande DRF<br />
Vårdvalet innebär både hot och möjligheter<br />
Införandet av vårdvalet grundar sig på riksdagspropositionen<br />
2008/09:29 Lag om valfrihetssystem.<br />
Den syftar till att tydliggöra rättsläget och<br />
underlätta för kommuner och landsting som vill öka<br />
valfriheten inom sina verksamheter och trädde i kraft<br />
den 1 januari 2009. Lagen reglerar vad som ska gälla<br />
för de kommuner och landsting som vill konkurrenspröva<br />
kommunala och landstingskommunala verksamheter<br />
genom att överlåta valet av utförare av stöd,<br />
vård- och omsorgstjänster till brukaren eller patienten.<br />
Valfrihetssystem enligt lagen är ett alternativ till<br />
upphandling enligt lagen om offentlig upphandling<br />
(LOU) och kan tillämpas på bl a omsorgs- och stödverksamhet<br />
för äldre och för personer med funktionsnedsättning<br />
samt på hälso- och sjukvårdstjänster.<br />
Såväl privata företag som ideella organisationer kan<br />
ansöka om att bli godkända som leverantörer. Kommuner<br />
och landsting ges möjlighet att genom avtal<br />
reglera förutsättningarna för valfrihetssystemet. Lagen<br />
bygger på att det inte skall vara någon priskonkurrens<br />
mellan leverantörerna. Den enskilde ges i stället möjlighet<br />
att välja den leverantör som han eller hon uppfattar<br />
tillhandahåller den bästa kvaliteten. Kommunen<br />
eller landstinget ansvarar för att brukaren eller patienten<br />
får fullödig information om samtliga leverantörer<br />
som man kan välja emellan.<br />
LOV utgör grunden för det fria vårdvalet inom primärvården<br />
som nu håller på att införas i bland annat<br />
Stockholm, Region Skåne, Västra Götaland och Halland.<br />
Värmland är också på gång att införa vårdval.<br />
Den exakta utformningen av vårdvalsmodellen varierar<br />
mellan olika regioner och landsting. Tanken är att<br />
medborgarna skall vara fria att välja den vårdenhet de<br />
vill tillhöra. De medborgare som inte själva gör ett aktivt<br />
val erbjuds anslutning till vårdenhet, ett så kallat<br />
ickevalsalternativ, som bygger på närhetsprincipen.<br />
DRF har sedan propositionen framlades följt frågan<br />
med stort intresse, och i årets verksamhetsplan är det<br />
en av våra högst prioriterade frågor tillsammans med<br />
kommundietistfrågan. För tillfället är den ytterst aktuell<br />
i Västra Götaland och ett intensivt lobbyarbete pågår<br />
för att informera politiker och tjänstemän om att<br />
tillgång till nutritionsbehandling är allvarligt hotad i<br />
4 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
de flesta av regionens 12 hälso- och sjukvårdsområden.<br />
Problemet är att vår roll i Vårdvalssystemet är<br />
mycket oklar då dietister inte finns med i den grunduppsättning<br />
av hälso- och sjukvårdsprofessioner som<br />
måste finnas för att få bedriva verksamhet. Förbundet<br />
befarar därför att tillgången på dietist för individuell<br />
nutritionsbehandling, eller med utvecklingsuppdrag<br />
för preventivt och förebyggande arbete, riskerar<br />
att reduceras kraftigt. Det kommer att medför att<br />
många patienter inte får adekvat behandling för sina<br />
nutritionsrelaterade problem. Vi har tagit fram ett dokument<br />
”Dietisten i Primärvården” i syfte att beskriva<br />
dietistens roll i primärvården i Västra Götaland. Denna<br />
är utsänd med nyhetsbrev och går att anpassa efter<br />
de förutsättningar som råder i respektive län eller region.<br />
Vi har också varit i kontakt med förbundsdirektör<br />
Jörgen Olsson och kanslichef Ulf Bergius samt ombudsmännen<br />
på Naturvetarna i frågan. Naturvetarna<br />
kommer att ta fram ett dokument över hur vårdvalet<br />
ser ut i de regioner och läns som har eller håller på att<br />
införa modellen.<br />
Vårdvalet inom primärvården kan alltså utgöra ett<br />
klart hot mot primärvårdsdietistfunktionen, men å andra<br />
sidan kan vi också se att det kan innebära möjligheter<br />
till fler arbetsgivare. Vi diskuterade flitigt frågan<br />
under höstmötet. Styrelsen vill aktivt uppmana alla att<br />
ta reda på hur långt frågan kommit i det egna landstinget,<br />
vilken modell man tänker välja samt återkoppla<br />
detta till styrelsen. Vi måste få en uppfattning om hur<br />
det ser ut i olika delar av landet. Alla måste vara aktiva<br />
i frågan och uppvakta politiker och tjänstemän. Lokalföreningarna<br />
har här en viktig roll att fylla då det är<br />
svårt att som enskild dietist i en organisation gå förbi<br />
chefer och tjänstemän för att kontakta politiker. Styrelsen<br />
hjälper gärna till med att lotsa er i systemet. Här<br />
är det viktigt att veta var besluten är tagna och av vilka.<br />
Vi vill också uppmana dem som drabbas av eventuellt<br />
hot om uppsägningar till följd av vårdvalet att ta<br />
kontakt med Naturvetarnas ombudsmän.<br />
I den här frågan måste vi alla hjälpas åt så att vårdvalet<br />
inte blir ett hot mot kåren utan verkligen en möjlighet<br />
att skapa fler dietisttjänster i primärvården.<br />
Buon Appetito!<br />
GLUTENFRI<br />
MED GO<strong>DA</strong> OCH GLUTENFRIA PAPPARDELLE HAR<br />
NYHET!<br />
PAPPARDELLE<br />
MED ÄGG.<br />
VÅR PASTAFAMILJ BLIVIT ÄNNU STÖRRE.<br />
Semper Konsumentkontakt 020-62 20 00 www.semper.se
tema: livsmedel tema: livsmedel<br />
Achraf Daryani<br />
Sociolog, leg dietist, PhD<br />
Institutionen för folkhälsooch<br />
vårdvetenskap,<br />
Socialmedicin<br />
Uppsala universitet<br />
achraf.daryani@pubcare.<br />
uu.se<br />
KOST&ETNICITET<br />
Irakiska invandrare har<br />
sämre hälsa än infödda svenskar<br />
Under de senaste åren har Achraf Daryani, dietist och forskare vid Uppsala universitet, gjort en<br />
studie i Malmö: Kartläggning av hälsotillståndet hos irakier i Malmö. Det är en enkätundersökning<br />
om 92 frågor som ger en god bild av gruppens hälsa - och levnadsvanor. Achraf Daryani ger<br />
oss här en sammanfattning.<br />
Att ta del av statistik som behandlar<br />
olika invandrargruppers levnadsvillkor,<br />
är i stora stycken en ganska nedslående<br />
läsning:<br />
• Hälsotillståndet är sämre hos invånare med<br />
invandrarbakgrund, och inkomsten är lägre än<br />
för infödda svenskar.<br />
• Arbetslösheten är högre bland dem med utländsk<br />
bakgrund än bland infödda svenskar, särskilt<br />
bland dem som kommer från utomeuropeiska<br />
länder.<br />
• De som har rösträtt i val röstar i mindre utsträckning<br />
än infödda svenskar. Individer med<br />
utländsk bakgrund är också underrepresenterade<br />
i politiska partier och som representanter i olika<br />
politiska församlingar som kommunfullmäktige<br />
och riksdagen.<br />
• I storstadsregionerna är bostadssegregationen<br />
uppenbar, det finns områden där det knappt<br />
bor några infödda svenskar och områden där det<br />
bara bor infödda svenskar.<br />
Det finns flera orsaker till att det ser ut som det<br />
gör, bland annat har ju en del av dem som kommer<br />
till Sverige ett sämre utgångsläge, inte minst<br />
på grund av språket. Många av dem som har utländsk<br />
bakgrund talar om svårigheter att komma<br />
in i det svenska samhället.<br />
En god bild av befolkningens hälsa, livsvillkor<br />
och levnadsvanor behövs för att anpassa utvecklingen<br />
av hälso- och sjukvård och kommunal<br />
service till framtida behov hos befolkningen<br />
med utländska rötter.<br />
1 Tvärsnittstudie= Man studerar samband mellan olika variabler i<br />
s.k. tvärsnittsstudier (Cross-sectional studies). I en tvärsnittsstudier<br />
har man i allmänhet bara gjort en undersökning av de variabler<br />
man vill studera vid ett tillfälle.<br />
Europiska socialfondens Equalprogram delfinansierade<br />
2006-2007 ett projekt om hälsofrämjande<br />
introduktion. Inom ramen för detta<br />
gjordes en tvärsnittsstudie 1 i september-december<br />
2007. Studien bygger på en folkhälsoundersökning,<br />
som syftar till att fördjupa kunskapen<br />
om hälsoförhållandena hos en grupp nyanlända<br />
irakier, som bosatt sig i Malmö under 2005,<br />
2006 och första halvåret 2007.<br />
Den studie som rapporteras här har genom<br />
finansiering från Europeiska flyktingfonden<br />
lett en studie där nyanlända irakiers hälsa i åtta<br />
av landets län följs i en longitudinell kohortstudie<br />
under perioden 2007-2011. Båda studierna<br />
genomförs i partnerskap mellan fyra universitet<br />
och högskolor, tre landsting/regioner och<br />
fem kommuner. Också Socialstyrelsen stödjer<br />
studien.<br />
Ett annat syfte är att ta reda på om de internationella<br />
hälsokommunikatörernas (IHK: s)<br />
arbete har påverkan på den undersökta populationens<br />
kunskapsnivå vad det gäller hälsofrågor,<br />
kunskaper i egenvård, kunskaper om sjukvårdssystemet<br />
i Sverige och användning av hälso- och<br />
sjukvården.<br />
Enkätundersökningen omfattar frågor om<br />
livsvillkor, levnadsvanor, vårdkonsumtion, kunskapsfrågor,<br />
och kontakt med hälsokommunikatörer.<br />
I studien ingår också frågor om hur respondenterna<br />
upplever sin hälsa, eftersom upplevelsen<br />
av den egna hälsan har visat sig vara ett bra<br />
mått på människans faktiska hälsa. Analysen utgår<br />
från att väl kända bestämningsfaktorer för<br />
hälsa är giltiga även i den aktuella gruppen.<br />
Undersökningen genomfördes som en total-<br />
Figur 1. Grafisk sammanfattning av levnadsvanor<br />
undersökning vilket innebär att den riktades till<br />
samtliga som ingick i populationen (1256 personer).<br />
Totalt svarade 631 personer på enkäten varav<br />
515 valde arabiska versionen och 116 svenska<br />
versionen. Av de svarande var:<br />
• 43% kvinnor och 57% män.<br />
• 33% 29 år eller yngre, 47 % var i åldern 30-<br />
44 år och 17 % var över 45 år.<br />
• 71% var gifta och 22% var ogifta.<br />
• 73% kom från städer med en befolkning på<br />
mer än i miljon och 22% från städer med mindre<br />
än en miljon invånare. Endast 5% kom från<br />
landsbygden.<br />
• 98% av de svarande hade uppehållstillstånd.<br />
• 43% hade varit i Sverige 1-2 år då de besvarade<br />
enkäten, 15% 2-3 år medan 29% vistats i<br />
Sverige mer än tre år.<br />
Studien visar att ohälsan är avsevärt större i denna<br />
grupp jämfört med resultaten för hela befolkningen<br />
i 2007 års folkhälsoenkät. Irakiska kvinnor<br />
skattar sin generella hälsa lägre än de irakiska<br />
män. Kvinnor såväl som män skattar sin hälsa<br />
som lägre än riksgenomsnittet. Över hälften<br />
av männen och kvinnorna uppger sig lida av någon<br />
långvarig sjukdom. Allergiska besvär, depression,<br />
ledgångsreumatism, mag-/tarmåkommor<br />
och högt blodtryck är särskilt framträdande.<br />
Under den senaste tremånadersperioden hade<br />
63 procent av männen och 76 procent av kvinnorna<br />
haft kontakt med vården. Betydligt fler<br />
kvinnor än män väljer dock att avstå från att söka<br />
vård trots upplevt behov. Bland de vanligaste<br />
orsakerna till detta har uppgivits; långa väntetider,<br />
språksvårigheter och svårt att komma fram<br />
på telefon.<br />
Levnadsvanor<br />
Våra levnadsvanor har stor betydelse för hälsan.<br />
Levnadsvanor påverkas av kultur och traditioner<br />
och varieras beroende på ekonomiska villkor, utbildning,<br />
arbetslöshet, socioekonomisk tillhörighet<br />
samt social deltagande.<br />
Levnadsvanor skiljer sig rätt mycket åt och<br />
utvecklas olika i olika befolkningsgrupper i Sverige<br />
och i världen. Det finns också starka sam-<br />
band vad gäller hälsoskillnader<br />
mellan grupperna.<br />
Ett mönster som framträder<br />
i analyser av levnadsvanorna<br />
i olika grupper är att<br />
vissa ohälsosamma levnadsvanor<br />
lutar åt att samlas hos<br />
personer som också är socialt<br />
utsatta. Att vara arbetslös,<br />
sakna kontantmarginal, ha<br />
kort utbildning, ha ett monotont<br />
arbete, sakna känsla<br />
av sammanhang innebär en<br />
ökad sannolikhet för att ha flera ohälsosamma<br />
levnadsvanor. Hälsorelaterade levnadsvanor har<br />
ett starkt samband med människors livsvillkor<br />
och sociala position.<br />
Fysisk aktivitet<br />
På frågan: I genomsnitt, hur många gånger per<br />
vecka anstränger Du Dig minst 30 minuter så att<br />
du blir andfådd och/eller svettig? svarade 27 % av<br />
kvinnorna och 43 % av männen: dagligen eller<br />
nästan dagligen eller ett par gånger per vecka (=fysiskt<br />
aktiva). De svarande är i åldersgrupperna<br />
18-80 år.<br />
Vad gäller fysisk aktivitet ses en tydlig könsskillnad<br />
såtillvida att kvinnor är i lägre grad fysiskt<br />
aktiva.<br />
Män med kort utbildning var fysiskt aktiva i<br />
mindre utsträckning än övriga i gruppen. Kvinnor<br />
med lång utbildning var fysiskt aktiva i mindre<br />
utsträckning än övriga i gruppen.<br />
Måttligt ansträngande aktiviteter i 30 minuter<br />
eller mer varje dag är vanligare i riket än<br />
bland irakier i Malmö.<br />
Stillasittande fritid<br />
Det är framför allt aktivitetsnivån på fritiden<br />
som visat sig ha betydelse för hur man mår i avseende<br />
på fysisk kondition och allmän hälsa som<br />
social förmåga, emotionell och mental hälsa. En<br />
stillasittande fritid innebär att man ägnar sig<br />
Figur 2. Skillnader i hälsorelaterade levnadsvanor<br />
Jämförelser med resultat från folkhälsoenkäten - Hälsa på lika villkor 2007 (%)<br />
6 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
DietistAktuellt dec 2009 No 6 vol.XIX 7
tema: livsmedel<br />
mest åt läsning, TV-tittande eller andra<br />
stillasittande sysselsättningar. Man promenerar,<br />
cyklar eller rör sig mindre än 2<br />
timmar i veckan.<br />
Vad det gäller stillasittande fritid ses<br />
en tydlig könsskillnad till kvinnors nackdel.<br />
En större andel kvinnor (73%) än<br />
män (59%) uppgav att de var stillasittande<br />
på fritiden.<br />
Ju kortare utbildning, desto större andel<br />
hade stillasittande fritid. I jämförelse<br />
med befolkningen i riket är irakier i Malmö<br />
också mer stillasittande.<br />
Matvanor<br />
Maten och våra matvanor påverkar vår<br />
hälsa, Maten fungerar som kulturbärare,<br />
är mötesplats och källa till njutning.<br />
Matvanor skiljer sig åt mellan människor<br />
med olika kulturell och social bakgrund,<br />
mellan könen, mellan ung och gammal<br />
och mellan människor i olika delar i Sverige<br />
och i världen.<br />
En kost med mycket fiber (frukt,<br />
grönsaker, rotfrukter, spannmålsprodukter)<br />
och mindre och nyttigare fett förknippas<br />
med minskad risk för sjukdomar<br />
som fetma, hjärt- och kärlsjukdom, diabetes,<br />
högt blodtryck, vissa cancersjukdomar<br />
och benskörhet. Även risken för karies<br />
och förstoppning minskar om man<br />
äter hälsosamt.<br />
Kvinnor var betydlig mer måna om<br />
att undvika fet mat än män. Det var dock<br />
endast 29 procent män och 20 procent<br />
kvinnor som inte undviker fet mat. Resten<br />
av populationen dvs 70 procent män<br />
80 procent kvinnor uppgav att de är ganska<br />
måna eller mycket måna om det.<br />
Kvinnor åt betydlig oftare fiberrikt<br />
mat jämfört med män. Det var dock endast<br />
19 procent kvinnor och 31 procent<br />
män som inte försökte att äta fiber-<br />
8 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
Figur 4. Andel av befolkningen (%) med övervikt och/eller fetma.<br />
Kön<br />
Man<br />
Kvinna<br />
Åldersgrupp > 65 år<br />
Man<br />
Kvinna<br />
rikt mat. Resten av populationen, dvs 80<br />
procent av kvinnorna och 70 procent av<br />
männen är mycket måna och/eller ganska<br />
måna om att äta fiberrikt mat.<br />
Övervikt/fetma<br />
Övervikt är som bekant en betydande<br />
riskfaktor för dåligt allmänt hälsotillstånd,<br />
sjuklighet och dödlighet. I undersökningen<br />
har övervikt och fetma beräknats<br />
från självrapporterade längd och<br />
vikt (BMI).<br />
Några stora könsskillnader ses ej vid<br />
fetma. Andelen män och kvinnor med<br />
fetma ökade med ålder (figur 3).<br />
Ju kortare utbildning desto större andel<br />
hade fetma. Män och kvinnor som<br />
är analfabeter har dubbelt så hög grad av<br />
fetma än övriga grupper.<br />
Övervikt och fetma är vanligare bland<br />
irakiska män och kvinnor i Malmö än<br />
befolkningen i riket (figur 4).<br />
Dagliga rökare<br />
Rökning är idag den största enskilda orsaken<br />
till för tidiga dödsfall. Här ses en<br />
tydlig könsskillnad till männens nackdel.<br />
En större andel män än kvinnor (31%<br />
vs 5%) var dagliga rökare. Det var också<br />
vanligare att röka då och då bland män<br />
än bland kvinnor (12% vs 2%). Andelen<br />
dagligrökande män minskade emellertid<br />
med ökande ålder. Ju kortare utbildning<br />
Figur 3. Andel (procent) med fetma (BMI ≥ 30), i olika åldersgrupper, 18-80 år.<br />
Övervikt<br />
BMI 25-29,9<br />
Irakier i<br />
Malmö<br />
46<br />
34<br />
60<br />
63<br />
Befolkningen<br />
i riket<br />
42<br />
26<br />
50<br />
35<br />
Fetma<br />
BMI ≥30<br />
Irakier i Malmö<br />
17<br />
15<br />
40<br />
38<br />
Befolkningen<br />
i riket<br />
11<br />
14<br />
10<br />
19<br />
desto större andel män var dagligrökare.<br />
I riket i övrigt röker 16% av männen<br />
och 12% av kvinnorna.<br />
Alkoholvanor<br />
Hög alkoholkonsumtion eller riskkonsumtion<br />
motsvarar 30 gram 100 % alkohol<br />
eller mer per dag för män och 20<br />
gram eller mer per dag för kvinnor. Detta<br />
motsvarar 3,5 flaskor vin eller mer per<br />
vecka för män och 2,5 flaskor vin eller<br />
mer för kvinnor.<br />
I den undersökta gruppen var det bara<br />
fyra procent av männen som kan betraktas<br />
som riskkonsumenter.<br />
Riskkonsumtionen av alkohol var något<br />
vanligare i åldern 30-44 år. Inga män<br />
äldre än 65 kan betraktas som riskkonsument.<br />
Inga kvinnor kan klassificeras som<br />
riskkonsumenter. I riket i övrigt bedöms<br />
17 % av männen och 10% av kvinnorna<br />
vara riskkonsumenter.<br />
Sammanfattning<br />
• Irakier i Malmö är i högre grad fysiskt<br />
inaktiva på sin fritid jämfört med riket.<br />
Att ägna sig åt måttligt ansträngande<br />
aktiviteter i 30 minuter eller mer varje dag<br />
är vanligare bland befolkningen i riket än<br />
bland irakier i Malmö.<br />
• Kvinnor, oavsett ålder, anser att det är<br />
mer viktigt än män att undvika fet mat –<br />
Kvinnor är även mer måna om att äta fiberrik<br />
mat.<br />
• Män är mer överviktiga än kvinnor.<br />
Övervikt och fetma är vanligare bland<br />
irakiska män och kvinnor i Malmö än<br />
bland befolkningen i riket.<br />
• Andelen dagligrökare är betydligt<br />
högre bland irakiska män än bland kvinnor.<br />
Män födda i Irak röker i högre omfattning<br />
än män i riket medan ett omvänt<br />
könsmönster finns bland kvinnorna.<br />
• Att vara riskkonsument är betydligt<br />
vanligare bland befolkningen i riket<br />
än i den aktuella gruppen. Det är bara fyra<br />
procent av de irakiska männen som kan<br />
betraktas som riskkonsumenter. Inga irakiska<br />
kvinnor kan betraktas som riskkonsument.<br />
Landstinget i Kalmar Län har<br />
sedan 2007 sökt och fått stimulansbidrag<br />
från socialstyrelsen<br />
för insatser inom vård och omsorg om<br />
äldre personer. Nutrition är ett av flera<br />
områden som landstinget valt att jobba<br />
med. Med början i södra länet och nu<br />
länsövergripande jobbar tre dietister för<br />
att på olika sätt utveckla nutritionsomvårdnaden<br />
för de äldre patienterna.<br />
Redan från början försökte vi få in<br />
screening av nutritionsstatus med hjälp<br />
av Sf-MNA, Short Form-Mini Nutritional<br />
Assessment, för att identifiera<br />
patienter i undernäring/risk för undernäring.<br />
Det som inte mäts syns inte och<br />
vi dietister har väl ofta en känsla av att<br />
en större andel patienter än i nuläget<br />
skulle höja sin livskvalité och tillfriskna<br />
snabbare med en bättre nutritionsvård.<br />
Men intresset för att screena för undernäring<br />
var svalt från avdelningarnas sida<br />
när vi startade vårt arbete. Efter en<br />
tid i motvind blev vi väldigt upprymda<br />
när landstingsledningen tog beslut om<br />
att införa kvalitetsregistret Senior Alert.<br />
Senior Alert bygger på vårdprevention<br />
och där ingår bl a att screena med Sf-<br />
MNA.<br />
Så fungerar Senior alert<br />
Senior alert är ett nationellt kvalitetsregister<br />
för äldres vård och omsorg.<br />
Det övergripande målet är att förebygga<br />
skador och främja hälsa hos de vårdtagare<br />
som söker vård och omsorg. Registret<br />
bygger på att vårdtagare över<br />
65 år systematiskt riskbedöms för fall,<br />
trycksår och risk för undernäring. Ett<br />
online-register gör det möjligt att registrera<br />
patienterna med riskbedömning,<br />
åtgärder och resultat. Olika vårdgivare<br />
delar skattningar och resultat av<br />
det förebyggande arbetet med varandra.<br />
Senior alert kan användas inom slutenvård,<br />
primärvård och kommun (Se<br />
blanketten för Sf-MNA på omstående<br />
sida).<br />
Nyhet<br />
Hemsidan för Senior Alert<br />
Alla näringsämnen, men i färre kalorier!<br />
Fresubin ® 1000 complete<br />
Fresubin ® 1200 complete<br />
Allt i en påse!<br />
Infusionsterapi, klinisk nutrition och medicinsk teknik.<br />
www.fresenius-kabi.se kundservice 020-116 68 44 kundservice@fresenius-kabi.com
tema: livsmedel<br />
KOST&ETNICITET<br />
Migration ökar risken för hjärt-/kärlsjukdom<br />
Äldre iranier som har immigrerat till Sverige löper betydligt högre risk att drabbas<br />
av hjärt-/kärlsjukdom än sina landsmän som bor kvar i Iran. Samtidigt har inte<br />
livskvaliteten försämrats efter flytten. Fyra av fem iranskor i båda grupperna är farligt<br />
bukfeta. Det visar Afsaneh Koochek i sin doktorsavhandling.<br />
Afsaneh Koochek<br />
leg dietist, dr<br />
Institutionen för<br />
kostvetenskap vid<br />
Uppsala universitet<br />
Afsaneh.Koochek@ikv.uu.se<br />
Enligt flera tidigare studier löper flera<br />
stora invandrargrupper i Sverige betydligt<br />
högre risk att insjukna i exempelvis<br />
i hjärt-/kärlsjukdom jämfört med personer<br />
födda i Sverige. Men i vilken grad det<br />
är kopplat till migrationen vet forskarna lite<br />
om. Detta var utgångspunkten för avhandlingen<br />
”Elderly Iranians in Sweden – The impact<br />
of migration on risk factors for cardiovascular<br />
disease” som försvarades vid Centrum för<br />
Allmänmedicin på Karolinska Institutet den 4<br />
april 2008 av dietisten Afsaneh Koochek.<br />
Afsaneh Koochek som idag är verksam vid<br />
Institutionen för kostvetenskap vid Uppsala<br />
universitet, har studerat riskfaktorer för hjärtkärlsjukdom<br />
hos äldre iranier som har utvandrat<br />
till Sverige och jämfört dem med iranier<br />
som bor kvar i Iran.<br />
Äldre iranier är idag den största grupp äldre<br />
utomeuropeiska invandrare i Sverige.<br />
Ändrade kost- och rökvanor<br />
Totalt ingick cirka 1200 män och kvinnor i<br />
åldrarna 60-84 år i fyra delstudier. Deltagare<br />
i både Sverige och Iran intervjuades ingående<br />
om bland annat motions- och matvanor,<br />
rökning, hälsotillstånd, livskvalitet. Forskarna<br />
mätte även deltagarnas längd, vikt, midjemått<br />
och blodtryck. Av avhandlingen framgår att<br />
migrationen till Sverige medför en ökad risk<br />
att drabbas av hjärt-/kärlsjukdom. De iranska<br />
männen i Sverige löper mer än tre gånger<br />
så hög risk att drabbas av högt blodtryck än<br />
landsmännen som bor kvar i Iran. För iran-<br />
skorna i Sverige är risken dubbelt så stor jämfört<br />
med kvinnorna i Iran. Andelen rökare är hela sex<br />
gånger högre bland iranierna i Sverige jämfört med<br />
de i Iran. Vad gäller matvanor äter iranierna i Sverige<br />
visserligen mer frukt och grönt men samtidigt<br />
använder de betydligt mer fett i maten. En anledning<br />
till detta anses vara ackulturation eller en anpassning<br />
till mer västerländsk livsstil efter flytten,<br />
med både fördelaktiga och mindre fördelaktiga vanor<br />
som påverkar hälsan.<br />
Livskvaliteten inte påverkad<br />
Tvärt emot vad man kan tro visar denna avhandling<br />
att livskvaliteten inte verkar ha blivit sämre efter<br />
flytten till Sverige. De äldre iranierna i Sverige<br />
skattar sin livskvalitet lika högt som de i Iran. Det<br />
gäller framförallt kvinnorna som vistats mer än15<br />
år i Sverige. Detta trotts svårigheterna att anpassa<br />
sig efter en ny uppsättning normer, värderingar<br />
och vanor i det nya landet. Därför är det förvånade<br />
att migrationen verkar påverka de äldre iranierna<br />
mer fysiskt än psykiskt, enligt avhandlingen.<br />
Många med farlig bukfetma<br />
Inte heller förekommer några större skillnader i förekomsten<br />
av fetma och diabetes mellan de som<br />
utvandrat och de som bor kvar, men mer än 40% av<br />
de iranska kvinnorna i Sverige har fetma. Värt att<br />
notera är dock att fyra av fem iranska kvinnor i både<br />
Sverige och Iran är bukfeta och cirka hälften av<br />
de iranska kvinnorna i Sverige uppger att de är fysiskt<br />
inaktiva, vilket bland annat kan bero på ovana<br />
att motionera men även vara kulturellt betingat.<br />
Bland många av de äldre iranierna är en stor kropp<br />
sinnebilden för hälsa och framgång.<br />
Problemet med bukfetma är även ett växande problem bland<br />
äldre svenskar och hur denna grupp ska behandlas finns det inga<br />
riktlinjer för idag.<br />
Därför bör kollegerna i vård och omsorg bli bättre på att<br />
uppmärksamma, förebygga och behandla välkända riskfaktorer<br />
för hjärt-/kärlsjukdom, särskilt fetma och bukfetma. Detta gäller<br />
i synnerhet iranierna, men även bland äldre svenskar är problemet<br />
växande. Vi blir matade med larmrapporter om undervikt,<br />
men de äldre med ett BMI över trettio är faktiskt en större<br />
grupp. Det behövs framförallt bättre riktlinjer för hur vi ska behandla<br />
denna grupp på bästa sätt.<br />
Slutsatsen i avhandlingen visar ett starkt samband mellan migration<br />
och prevalens av kardiovaskulära riskfaktorer bland äldre<br />
iranier som bor i Sverige. Däremot har en längre vistelsetid<br />
i Sverige inte något samband med sämre hälsorelaterad livskvalitet<br />
bland äldre iranier. I själva verket kan en längre vistelsetid<br />
i Sverige delvis leda till en anpassning till mer fördelaktiga<br />
matvanor, ökad hälsorelaterad livskvalitet, färre riskfaktorer<br />
för kardiovaskulära sjukdomar och ökad livslängd. Folkhälsoarbete<br />
inom vården och åtgärder som syftar till att förebygga och<br />
behandla övervikt och fetma bör fokuseras särskilt på äldre invandrare.<br />
I synnerhet bör man fokusera på nyligen invandrade<br />
äldre kvinnor som hade den största skillnaden i BMI och lägst<br />
skattad hälsorelaterad livskvalitet jämfört med referensgrupperna.<br />
Fyra av fem iranskor är farligt bukfeta<br />
091200 jul 1-2 sida 09-11-06 15.01 Sida 1<br />
Lussekatter, Vörtbröd & Pepparkaksdeg:<br />
Nu är det jul igen och i vårt bageri har vi bakat extra mycket, och extra<br />
goda Lussekatter, Vörtbröd och smarrig Pepparkaksdeg som finns i<br />
välsorterade butiker över hela Sverige.<br />
Rekommendera Frias bröd som kan njutas av alla runt bordet.<br />
Vår filosofi är att gluten- och mjölkfritt inte behöver betyda smakfritt.<br />
Därför har vi utvecklat bröd som smakar "Lika gott som vanligt bröd".<br />
Andra viktiga egenskaper hos våra bröd är:<br />
• Alla Frias mat- och kaffebröd är glutenfria och har en ppm-nivå<br />
under 20 ppm* gluten. *Ppm = parts per million = 1mg/kg<br />
info@fria.se • www.fria.se • 031-734 13 30<br />
10 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
DietistAktuellt dec 2009 No 6 vol.XIX 11<br />
•<br />
Marknadsledaren<br />
på glutenfritt bröd<br />
God glutenfri Jul!<br />
Alla Frias bröd är mjölkfria<br />
Frias bröd passar även för veteallergiker<br />
Har du ännu inte smakat våra goda och näringsriktiga bröd – tag då<br />
kontakt med mig, dietist Nanna Mossberg. Läs mer på www.fria.se<br />
NANNA MOSSBERG<br />
LEG. DIETIST
Traditionell mat – viktigt för ursprungsfolken<br />
Samisk kost och hälsa, mat hos ursprungsfolk<br />
– en litteraturstudie<br />
Lena Kroik<br />
distriktssköterska,<br />
renskötare och forskare<br />
Mittuniversitetet, Sundsvall<br />
Lena.Kroik@vll.se<br />
Vad är ursprungsfolk och hur är deras<br />
syn på mat och matkultur kopplad till<br />
hälsa? Vad är tradition och vilken traditionell<br />
kunskap finns kring matens betydelse för<br />
hälsan? Dessa frågor är intressanta i vårt mångkulturella<br />
samhälle.<br />
I Sverige finns samerna som ursprungsfolk<br />
men på grund av minimal forskning är det svårt<br />
att få en rättvisande bild av hälsosituationen för<br />
samernas del, kontrasterat till exempelvis Kanada,<br />
USA och Grönland, där sjukdomsförekomst<br />
och socioekonomiska villkor för urbefolkningen<br />
är väl kartlagda.<br />
I hälso- och sjukvården kommer vårdpersonalen<br />
i kontakt med den samiske patienten<br />
och problem kan uppstå om personalen inte har<br />
kunskap om och tar i beaktande dessa patienters<br />
traditionella kunskaper kring hälsa, sjukdom<br />
och omvårdnad. Vid vård av den samiske pa-<br />
KOST&ETNICITET<br />
tienten kan problem även uppstå kring kostfrå-<br />
gorna.Kosten har en central betydelse i de flesta<br />
kulturer, men har en specifik sammansättning<br />
i det samiska samhället, likväl som för andra ursprungsfolk.<br />
Traditionell kunskap kring kosthållet<br />
vid sjukdom och för att upprätthålla hälsan är<br />
viktiga för vårdgivaren att känna till för att omvårdnaden<br />
skall bli den bästa. Hälsan måste ses<br />
ur ett helhetsperspektiv.<br />
Trenden för matvanor i den traditionella kosten<br />
hos samerna, före 1900-talets början har i<br />
stort sett enbart bestått av animaliska produkter,<br />
främst renkött med ett tillägg av fisk och en<br />
mindre mängd vegetabilier. Under det senas-<br />
te århundradet har kolhydraterna gjort sitt intåg<br />
även om proteinintaget fortfarande är förhållandevis<br />
högt. Förändringen accentuerades då Tjernobylkatastrofen<br />
kom 1986. Den mat renen gav,<br />
kontaminerades med cesium och då speciellt inälvsmat.<br />
Ursprungsfolkens traditionella livsstil och<br />
nutritionsmönster beskrivs som preventivt mot<br />
välfärdssjukdomar och viktigt är psykosociala<br />
och spirituella dimensioner, när det gäller hälsan.<br />
De äldre i samhället spelar en stor roll för<br />
kunskapsöverföringen till de yngre, när det gäller<br />
användningen av landskapet och ett ekologiskt<br />
förhållningssätt. Ett sätt att leva, tänka och<br />
bli ett med den natur som maten kommer ifrån.<br />
Maten är utformad att passa kroppens behov i<br />
sin kulturella och geografiska miljö.<br />
Vad i traditionell kost främjar hälsa<br />
– vad utgör hälsorisk?<br />
Resultatet från min litteraturstudie från 2008 visar<br />
att den traditionella kosten som ursprungsfolken<br />
konsumerar har flera fördelar; en bra näringssammansättning,<br />
den är rik på proteiner,<br />
vitaminer och spårämnen, men den innehåller<br />
även skadliga substanser som kvicksilver, kadmium<br />
och bly. Gifterna ackumuleras uppåt i näringskedjan.<br />
Men deras skaliga verkan på hälsan<br />
överstiger inte hälsofördelarna. Den traditionella<br />
kosten hör också samman med den kulturella<br />
miljö de arktiska ursprungsfolken lever i.<br />
Det finns dock en nedåtgående trend, framförallt<br />
bland de unga, vad gäller konsumtion av<br />
KOST&ETNICITET<br />
Bakgrund: Det traditionella kosthållet i Arktis<br />
traditionell kost. Den ersätts av processad mat<br />
vilket bidrar till att öka antalet överviktiga personer.<br />
Även additionseffekter ses, såsom förändrat<br />
aktivitetsmönster och möjlig genetisk predisposition.<br />
Det medför en ökad prevalens av kroniska<br />
välfärdssjukdomar, vilket är tydligt bland<br />
exempelvis Amerikas ursprungsbefolkning.<br />
Flera forskare menar att arktisk, traditionell<br />
kost är överlägsen de moderna livsmedlen ur närings-<br />
och hälsosynpunkt, de menar vidare att<br />
alla eventuella födoämnesrekommendationer<br />
måste ta hänsyn till de kulturella och sociala värden<br />
som finns i de arktiska områdena, inte bara<br />
de näringsmässiga.<br />
Traditionell kost är hälsosam<br />
Studier på arktiska barn visar att om så lite som<br />
4-5% av kosten utgörs av traditionell mat, räcker<br />
det för att få en statistisk, signifikant höjning av<br />
ett stort antal viktiga närings-/spårämnen. Arktiska<br />
barn borde äta mer traditionell kost och<br />
öka mängden motion.<br />
Kulturella aspekter ger även viktig kunskap<br />
kring dietrelaterade sjukdomar. För att skapa<br />
förståelse för hälsoaspekterna måste förändringar<br />
i kosten, som går mot en ”västernisering”<br />
i Arktis, belysas utifrån ekologiska, ekonomiska<br />
och kulturella aspekter. De kulturspecifika, hälsofrämjande<br />
fördelarna med traditionell kost<br />
måste lyftas fram för att ungdomar inte ska lämna<br />
sin matkultur. Kunskapsöverföring från den<br />
äldre till den yngre generationen är viktig, som t<br />
ex kunskap om användandet av landskapet och<br />
det nämnda ekologiska förhållningssättet.<br />
Maten är utformad så att den ska passa människokroppen<br />
i sin kulturella och geografiska<br />
miljö. Hälsans förhållande till kosten speglas utifrån<br />
den miljö de arktiska ursprungsfolken lever<br />
i. Ursprungsfolkens allmänna uppfattning är att<br />
traditionell kost är hälsosam. Ren, älg och säl anses<br />
utgöra särskilt stärkande och hälsosam mat.<br />
Traditionell kost står för en trygghet i tillvaron,<br />
då den finns tillgänglig i den omgivande miljön.<br />
Fysiskt och psykiskt välbefinnande infinner sig<br />
då man ätit den traditionella kosten. Det finns<br />
en relation mellan traditionell kost och holistiska,<br />
sociokulturella hälsofördelar.<br />
Det finns ingen distinkt skillnad mellan mat<br />
och medicin hos ursprungsfolken. Den samiska<br />
regionen är präglad av nyckelelement som<br />
ljus, klimat, vegetation, vattendrag och landskap.<br />
Allt detta påverkar invånarna i en hälsokontext.<br />
I detta landskap har renen sin plats, som tillsammans<br />
med fisk, arktiska bär och vegetabilier bildar<br />
basen i dieten. I ett holistiskt synsätt står<br />
hälsa och mat i förbindelse med varandra.<br />
ABSTRACT<br />
har bidragit till låg cancerförekomst och<br />
livsstilsrelaterade sjukdomar. Mötet med<br />
den västerländska kulturen har medfört<br />
att de arktiska ursprungsfolken nu har hög<br />
förekomst av livsstilsrelaterade sjukdomar.<br />
Kunskapsöverföring kring kost och hälsa, från<br />
äldre till yngre generation, har varit viktig.<br />
Syfte: Kartlägga vilken betydelse traditionell<br />
kost har för samers och andra arktiska<br />
ursprungsfolks hälsa.<br />
Metod: Tretton vetenskapliga artiklar inkluderades<br />
i studien. En innehållsanalys gjordes.<br />
Analysen resulterade i tre kategorier: kosten<br />
som hälsobefrämjande, kosten som hälsorisk<br />
och kosten ur kulturellt perspektiv.<br />
Resultat: Litteraturen belyste hälsa och kost<br />
både utifrån ett hälsobefrämjande perspektiv,<br />
som en hälsorisk och kulturellt. Den traditionella<br />
maten konsumerades i allt mindre<br />
utsträckning i Arktis och kost med mycket kolhydrater<br />
och fett hade vunnit intåg. Då den<br />
traditionella kosten, rik på proteiner från kött<br />
och fisk konsumerades, blev kosten fullvärdig<br />
av högkvalitativa näringsämnen. Tungmetaller<br />
förekom dock. Den traditionella kosten<br />
skattades högt av de arkiska ursprungsfolken<br />
själva, som ansåg den gynna hälsan.<br />
Diskussion: Det moderna kosthållet har<br />
vunnit intåg i Arktis med välfärdssjukdomar<br />
som följd. Resultatet i denna studie har dock<br />
pekat på fördelar med att hålla fast vid den<br />
traditionella födan, trots risker som följer<br />
med tungmetaller. Slutsats: Traditionell kost<br />
har fördelar ur såväl näringsmässiga som<br />
kulturella perspektiv.<br />
Nyckelord: Hälsa, kost, litteraturstudie, samer,<br />
ursprungsfolk. Handledare: Daisy Raukola<br />
12 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
DietistAktuellt<br />
dec 2009 No 6 vol.XIX 13
tema: Livsmedel<br />
PROBIOTIKA<br />
lätt på proteinet, och kommer sedan aldrig åt att<br />
FAKTA<br />
HELICOBACTER PYLORI<br />
Det finns ett mycket stort<br />
antal stammar av den<br />
spiralformiga stavbakterien<br />
Helicobacter pylori.<br />
Bakterien har flera olika<br />
strukturer på sin yta som<br />
den använder för att låsa<br />
sig fast i andra strukturer<br />
som en rymdfärja<br />
dockar till en rymdstation.<br />
Strukturerna ser olika<br />
ut på olika stammar av<br />
Helicobacter pylori.<br />
Viktigt skydd mot<br />
magsårsbakterie identifierat<br />
Ett särskilt protein på slemhinnan i magen är en<br />
viktig del i kroppens försvar mot magsårsbakterien<br />
Helicobacter pylori. Det visar en ny studie<br />
från Sahlgrenska akademin. Upptäckten kan förklara<br />
varför vissa människor blir sjukare av bakterien än<br />
andra.<br />
Studien är genomförd i samarbete med forskare vid<br />
universiteten i Brisbane och Melbourne, och publiceras<br />
i den vetenskapliga tidskriften Public Library of<br />
Science Pathogens.<br />
– Hälften av alla människor har Helicobacter pylori<br />
i kroppen. Många märker inte ens att de bär på<br />
bakterien, men en del utvecklar magsår och i vissa fall<br />
leder inflammationen till magcancer. Vår upptäckt<br />
kan delvis förklara varför bakterien slår så olika, säger<br />
Sara Lindén vid Sahlgrenska akademin som är en av<br />
forskarna bakom studien.<br />
Forskarlaget visar att ett protein som kallas MUC1<br />
och som finns på slemhinnan i magen är viktigt för<br />
kroppens försvar mot bakterien. I kraftig förstoring ser<br />
MUC1 ut som träd som sticker upp ur ett lågt buskage<br />
på magens yta. Eftersom MUC1 är längre än de övriga<br />
strukturerna på cellytan fastnar Helicobacter pylori<br />
Gregory J. Leyer, PhDa, Shuguang Li, MSb, Mohamed<br />
E. Mubasher, PhDc, Cheryl Reifer, PhDd and Arthur C.<br />
Ouwehand, PhDe.<br />
Department of Research and Development, Danisco,<br />
Madison, Wisconsin<br />
OBJECTIVE: Probiotic consumption effects on cold<br />
and influenza-like symptom incidence and<br />
duration were evaluated in healthy<br />
children during the winter season.<br />
METHODS: In this double-blind, placebo-controlled<br />
study, 326 eligible<br />
children (3–5 years of age) were assigned<br />
randomly to receive placebo<br />
(N = 104), Lactobacillus acidophilus<br />
NCFM (N = 110), or L acidophilus NCFM<br />
in combination with Bifidobacterium<br />
animalis subsp lactis Bi-07 (N = 112). Children<br />
were treated twice daily for 6 months.<br />
RESULTS: Relative to the placebo group, single and<br />
combination probiotics reduced fever incidence by<br />
53.0% (P = .0085) and 72.7% (P = .0009), coughing<br />
incidence by 41.4% (P = .027) and 62.1% (P = .005),<br />
infektera cellen.<br />
– Man kan säga att MUC1 fungerar som ett lockbete<br />
som förhindrar att bakterien får nära kontakt<br />
med cellytan. Den genetiska variationen mellan<br />
människor gör att vi har olika långa MUC1-molekyler,<br />
och därför kan detta delvis förklara varför vissa människor<br />
blir sjukare av Helicobacter pylori än andra,<br />
säger Sara Lindén.<br />
Den svenska delen av forskningen är genomförd<br />
vid Sahlgrenska akademins strategiska forskningscentrum<br />
MIVAC (Mucosal Immunobiology and<br />
Vaccine Center). Forskarna vid centrumet utvecklar<br />
nya sätt att behandla sjukdomar som drabbar våra<br />
slemhinnor.<br />
Artikelns titel: MUC1 Limits Helicobacter pylori<br />
Infection both by Steric Hindrance and by Acting as<br />
a Releasable Decoy. Tidskrift: Public Library of Science<br />
pathogens. Författare: Sara K Lindén, Yong H Sheng,<br />
Alison L Every, Kim M Miles, Emma C Skoog, Timothy<br />
H. J. Florin, Philip Sutton och Michael A McGuckin<br />
Källa: Sahlgrenska akademin vid Göteborgs universitet<br />
Probiotic Effects on Cold and Influenza-Like<br />
Symptom Incidence and Duration in Children<br />
ABSTRACT<br />
14 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
and rhinorrhea incidence by 28.2% (P = .68) and<br />
58.8% (P = .03), respectively. Fever, coughing, and<br />
rhinorrhea duration was decreased significantly,<br />
relative to placebo, by 32% (single strain; P = .0023)<br />
and 48% (strain combination; P < .001). Antibiotic use<br />
incidence was reduced, relative to placebo, by 68.4%<br />
(single strain; P = .0002) and 84.2% (strain combination;<br />
P < .0001). Subjects receiving probiotic<br />
products had significant reductions in<br />
days absent from group child care, by<br />
31.8% (single strain; P = .002) and<br />
27.7% (strain combination; P < .001),<br />
compared with subjects receiving<br />
placebo treatment.<br />
CONCLUSION: Daily dietary probiotic<br />
supplementation for 6 months was<br />
a safe effective way to reduce fever,<br />
rhinorrhea, and cough incidence and duration<br />
and antibiotic prescription incidence, as well as the<br />
number of missed school days attributable to illness,<br />
for children 3 to 5 years of age.<br />
Source: PEDIATRICS Vol. 124 No. 2 August 2009, pp.<br />
e172-e179
tema: livsmedel tema: livsmedel<br />
DIETER<br />
Piggare av LF, deppig på LC-diet<br />
lika mycket kalorier och viktnedgång, sämre humör på fett och protein.<br />
Magnus Forslin<br />
<strong>Dietistaktuellt</strong><br />
Dr Grant D. Brinkworth, från the Commonwealth<br />
Scientific and Industrial Research<br />
Organisation–Food and Nutritional Sciences<br />
i Adelaide, har i en studie kommit fram till att en fettsnål<br />
diet är gynnsammare för välbefinnandet än en<br />
kolhydratfattig dito.<br />
Havregrynsgröt i morse?<br />
Det är allmänt<br />
Jajamensan!<br />
bekant att överviktiga<br />
personer<br />
som förlorar vikt<br />
tenderar att också<br />
må bättre psykiskt.<br />
Spelar det då någon<br />
roll med vilken<br />
diet man går ned<br />
i vikt?<br />
– Trots att vi i<br />
våra nationella<br />
riktlinjer vid överviktsbehandling<br />
rekommenderar ett<br />
visst intag av kolhydrater,<br />
en låg fetthalt<br />
och begränsat<br />
med kalorier, har<br />
fetmaepidemin lett till ett omfattande intresse för<br />
alternativa dieter, menar dr Brinkworth, inte minst<br />
ketogen låg-kolhydratkost. Det vill säga dieter som<br />
har en hög halt av mättat fett och protein.<br />
Även om viktnedgång är möjlig med kolhydratfattig<br />
kost, är dietens långsiktiga konsekvenser långt<br />
ifrån kartlagda. Inte minst vad gäller kognition och<br />
välbefinnande.<br />
Dr Brinkworth och hennes kolleger har utfört en<br />
randomiserad klinisk studie med 106 överviktiga och<br />
feta deltagare med en medelålder på 50 år. Av dessa<br />
fick 55 slumpvis utvalda följa ett mycket kolhydratfattig<br />
men fettrik kost. 51 deltagare gavs en kolhydratrik<br />
och fettsnål diet. Studien varade under ett år. Förändringar<br />
i kroppsvikt, humör, välbefinnande och kognitiv<br />
funktion registrerade löpande.<br />
Efter ett år var den totala genomsnittliga viktminskningen<br />
13,7 kg. Dock var det ingen skillnad i<br />
viktnedgång mellan de båda dieterna.<br />
Inledningsvis, efter de första åtta veckorna upplevde<br />
också båda grupper en förbättring i humöret. Efter<br />
en tid visade det sig att en de med en fettsnål diet<br />
kunde bibehålla känslan av välbefinnande, medan de<br />
som åt en fettrik kost föll tillbaka i humöret till den<br />
ursprungliga nivån.<br />
Forskarna har ännu inte kunnat fastställa de<br />
exakta orsakerna till detta men möjliga förklaringar<br />
kan omfatta svårigheten att följa en lågkolhydratkost<br />
i längden – det är mycket som blir förbjudet att äta.<br />
En annan orsak kan vara de olika dieternas effekt på<br />
hjärnans serotoninnivåer alternativt receptivitet av<br />
signalsubstansen.<br />
Källa: Arch Intern Med. 2009; 169 [20] :1873-1880.<br />
NOTERAT Annika Dahlqvist tänker inte vaccinera sig:<br />
!<br />
”Vi som äter LCHF-kost får inga infektionssjukdomar<br />
– den skyddar mot cancer också”<br />
Saxat från Annika Dahlqvists blogg, den 22<br />
oktober 2009:<br />
”…det nya viruset är tillverkat i laboratorium,<br />
sannolikt av läkemedelsföretag. Sedan planterar<br />
de viruset på strategiska ställen i världen så att det<br />
utbryter epidemier. Sedan kan fabrikanterna förmå<br />
sina kontakter i WHO att utfärda pandemiförklaring.<br />
De aningslösa politikerna i världens länder drar på<br />
med massvaccination av befolkningen. Vaccinfabri- – Det är urlarvigt att hålla på med mammografi och<br />
kanterna tjänar många miljarder pengar på alltihop, cellprovtagningar när folk dör av felaktiga kostråd ,<br />
med ganska låga insatser. ”<br />
säger Annika Dahlqvist till tidningen Aftonbladet .<br />
Medelhavsdiet minskar risken för depression<br />
Enligt en rapport i oktobernumret av Archives of<br />
General Psychiatry tycks personer som följer en<br />
Medelhavsdiet vara mindre benägna att drabbas<br />
av depression.<br />
I artikeln påstås att förekomsten av psykiska besvär<br />
är lägre i länderna runt Medelhavet än i nordeuropeiska<br />
länder. Tidigare forskning har pekat på att de<br />
enkelomättade fettsyrorna i olivolja, kan knytas med<br />
en lägre risk för svåra depressiva symptom.<br />
Dr Almudena Sánchez-Villegas, universitetet i Las<br />
Palmas på Gran Canaria och kliniken vid universitetet<br />
i Navarra, har frågat 10.094 friska spanjorer som<br />
mellan åren 1999 och 2005 med jämna intervall<br />
fick besvara omfattande frågeformulär kring deras<br />
livsmedelsintag.<br />
Det visade sig att de som hade en kosthållning<br />
som låg nära medelhavsdieten hade en mer än 30<br />
procent minskad risk att drabbas av nedstämndehet<br />
och depression i jämförelse med de som avvek mest<br />
från denna kost. Resultatet påverkades heller inte<br />
efter att man justerat för andra möjliga markörer för<br />
en hälsosam livsstil. Vad det skulle vara i dieten som<br />
påverkar sinnesron har inte författarna någon egentlig<br />
förklaring till. Men uppslagen är många: Kosten<br />
kan bidra till att, dämpa inflammationer, minska<br />
förekomst av hjärt-/kärlsjukdom, öka förmågan att<br />
reparera syrerelaterade cellskador, och förbättra<br />
blodcirkulationen, dvs faktorer som indirekt kan bidra<br />
till att minska risken för depression.<br />
– Det är troligt att det är just kombinationen av<br />
en tillräcklig mängd omega-3 fettsyror tillsammans<br />
med andra omättade fettsyror och antioxidanter från<br />
DIETER<br />
olivolja och nötter, flavonoider från frukt och stora<br />
mängder av naturliga folater och andra B-vitaminer<br />
i medelhavsdieten, som ger ett visst skydd mot<br />
depression, menar dr Sánchez-Villegas,.<br />
Källa: Arch Gen Psychiatry. 2009; 66 [10] :1090-1098.<br />
Nya bevis för att mörk choklad lindrar emotionell stress<br />
The Chocholate Cure får nytt stöd från en klinisk<br />
studie som publicerats i American Chemical<br />
Society on-linetidskrift Journal of Proteome<br />
Research. Man fann att en konsumtion av 40g mörk<br />
choklad om dagen under två veckor minskade nivåerna<br />
av stresshormon. Även andra stressrelaterade<br />
biokemiska obalanser justerades.<br />
– Två veckor var tillräckligt för at vi skulle notera en<br />
justerad ämnesomsättning, berättar dr Sunil Kochhar.<br />
Dr Sunil Kochhar har tillsammans med sina kol-<br />
Medelhavsdieten anses bidra till att man mår bra<br />
leger noterat de stadigt ökande vetenskapliga beläggen<br />
för att antioxidanterna och andra ämnen i mörk<br />
choklad kan minska riskfaktorer för hjärtsjukdomar<br />
och andra besvär, och nu kan man ge stöd för att det<br />
påverkar kortisolnivåerna i kroppen.<br />
Artikel: Metabolic Effects of Dark Chocolate Consumption<br />
on Energy, Gut Microbiota, and Stress-Related<br />
Metabolism in Free-Living Subject<br />
Källa: American Chemical Society (ACS)on-linetidskrift<br />
16 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
DietistAktuellt dec 2009 No 6 vol.XIX 17
tema: livsmedel<br />
för varje patient.<br />
MJÖLK<br />
Mjölk som bot mot gikt? Rekommendationer till veteallergiker<br />
Lättmjölk kan mildra giktsymptom. Det visar<br />
forskning som presenterades i oktober vid American<br />
College of Rheumatology Annual Scientific<br />
Meeting i Philadelphia, Pennsylvania<br />
Gikt är en smärtsam och potentiellt invalidiserande<br />
form av artrit. De första symptomen är ofta en<br />
plötslig och smärtsam svullnad i enstaka leder, vanligen<br />
i fötterna (i synnerhet stortån). Det finns idag<br />
en rad behandlingar att ta till för att förebygga eller<br />
dämpa artrit i samband med gikt, men sjukdomen är<br />
svårbehandlad och måste ofta anpassas individuellt<br />
Tidigare studier har visat att personer som dricker<br />
mycket mjölk har en lägre risk att utveckla gikt.<br />
Forskarna har nu studerat effekterna av lättmjölkens<br />
effekt på koncentrationen av urinsyra. Förhöjda<br />
nivåer av urinsyra, ökar risken för gikt.<br />
Ökar alternativt minskar med 10%<br />
Med hjälp av 16 friska manliga försökspersoner, har<br />
forskarna studerat effekterna av att dricka sojamjölk<br />
och tre olika typer av lättmjölk, som erhölls vid tre<br />
skilda tillfällen från betande kor.<br />
Varje deltagare fick en engångsdos av varje<br />
produkt (à 80 gram protein) i randomiserad ordning.<br />
Forskarna tog prov av serum och urin omedelbart<br />
Det går att höja innehållet av omättade fettsyror<br />
i det vallfoder som odlas till mjölkkor.<br />
Däremot är det inte givet att ett sådant foder<br />
ger nyttigare mjölk. Det visar Katarina Arvidsson<br />
i en avhandling från SLU. För mjölkens fettkvalitet var<br />
det viktigare att vallfodret innehöll klöver än att det<br />
innehöll gräs med optimerad fettsammansättning.<br />
Komjölken innehåller en hög andel mättat fett,<br />
vilket har gjort att den länge förknippats med bl.a.<br />
hjärt- och kärlsjukdomar. Därför vore det önskvärt att<br />
öka andelen av det mer hälsosamma, enkelomättade<br />
och fleromättade fett som också finns i mjölken. Den<br />
metod som ligger närmast till hands är att förändra<br />
djurens foderstat.<br />
Grovfoder, dvs bete, ensilage och hö, har en nyttigare<br />
fettsammansättning än spannmålsbaserat<br />
kraftfoder. Ett sätt att förbättra fettkvaliteten i mjölk<br />
och kött är därför att öka andelen grovfoder i kornas<br />
foderstat. Det Katarina Arvidsson har undersökt är<br />
om det går att förbättra mjölken ytterligare genom<br />
att odla fram ett grovfoder som är extra rikt på nyttigt<br />
fett.<br />
I norra Sverige är timotej, som ofta samodlas med<br />
ängssvingel och rödklöver, det viktigaste vallgräset.<br />
före varje intag av dryckerna och sedan varje timme<br />
under tre timmars tid.<br />
Alla deltagare intog samtliga fyra drycker med en<br />
veckas intervall. Forskarna fann att serumurat ökade<br />
med omkring 10 procent efter att deltagarna druckit<br />
sojamjölk. Däremot minskade samtliga varianter av<br />
lättmjölk mängden urinsyra i serum i lika hög grad.<br />
Alla drycker – inklusive sojamjölk – ökade snabbt<br />
njurarnas förmåga att avlägsna urinsyra från kroppen.<br />
Dessutom upptäckte forskarna att mjölk som korna<br />
producerat under senare delen av betessäsongen<br />
var ännu effektivare på reducera urinsyra jämfört<br />
med de andra tidigare mjölksvarianterna.<br />
Konsklusionen av studien är att lättmjölk har en<br />
specifik urinsyrasänkande effekt, och goda kostvanor<br />
är ett sätt att förebygga och behandla gikt.<br />
– Denna studie har visat att lättmjölk kan avsevärt<br />
minska koncentrationen av serumurat på kort sikt,<br />
förklarar MD Nicola Dalbeth, universitetslektor, klinisk<br />
medicin, University of Auckland, Nya Zeeland.<br />
– Resultaten tyder på att ökad mängd lättmjölk<br />
i kosten kan hjälpa till att förebygga gikt, och även<br />
bidra i behandlingen för dem som drabbats. Vi fortsätter<br />
nu arbetet genom att studera de långsiktiga<br />
effekterna av lättmjölk hos personer med gikt.<br />
Källa: American College of Rheumatology (ACR)<br />
Utfodring för nyttigare mjölkfett<br />
Katarina Arvidsson har undersökt vilka möjligheter<br />
en norrländsk mjölkbonde har att påverka fettsyrasammansättningen<br />
i det vallfoder som odlas till<br />
korna, och om detta i sin tur kan utnyttjas till att<br />
förbättra fettsyrasammansättningen i mjölken.<br />
Försöken visar att det går att förbättra fettsyrornas<br />
sammansättning och mängd i vallfodret genom<br />
gödslingsstrategi, vallväxtval och skördetidpunkt.<br />
Två mycket intressanta fettsyror (α-linolensyra och<br />
konjugerad linolsyra) ökade i mjölken när grovfodret<br />
innehöll klöver.<br />
Avhandlingen ger också viktig information om foderanalyser.<br />
Hittills har frysning med flytande kväve<br />
ansetts vara det bästa sättet att bevara gräsprover<br />
innan analys av fettsyror. En jämförelse av tio olika<br />
metoder för hantering av gräsprover visade däremot<br />
att frysning med flytande kväve inte var nödvändigt<br />
för att få en tillförlitlig bild av gräsets fettsyrasammansättning.<br />
Torkning i 60°C visade sig fungera lika<br />
bra, vilket är positivt då det är en billigare och mindre<br />
arbetskrävande metod. Dessutom gör den det<br />
möjligt att analysera prover från försök som inte är<br />
speciellt upplagda för undersökning av fettsyrakoncentrationer.<br />
Källa: SLU<br />
I<br />
<strong>Dietistaktuellt</strong>s temanummer, Allergi &<br />
Celiaki, publicerades en uppgift i faktarutan<br />
på sidan 12, som handlar om rådgivning till<br />
veteallergiker och som är är felaktig. Det är dietist<br />
Anna Mossberg på Fria Bröd, som uppmärksammat<br />
misstaget. Hon på pekar att påstående<br />
”Vid veteallergi är produkter med Mycket Låg<br />
Glutenhalt lämpliga” inte stämmer. Till veteallergiker<br />
kan man endast rekommendera produkter<br />
som ligger på max 20 ppm gluten, det vill säga de<br />
produkter som är märkta ”Glutenfria” enligt de<br />
nya reglerna, eller ”Naturligt glutenfria” efter de<br />
gamla reglerna. Kategorin ”Mycket låg glutenhalt”<br />
ligger i intervaller 21-100 ppm gluten och<br />
rekommenderas till glutenintoleranta men EJ till<br />
veteallergiker. En del veteallergiker kan möjligtvis<br />
äta produkter i intervaller 21-100 ppm gluten om<br />
de inte är speciellt känsliga, men det är ingen<br />
generell rekommendation, utan måste göras från<br />
fall till fall.<br />
Anna Mossberg fortsätter: I faktarutan står<br />
även att ”den som inte tål vetestärkelse har<br />
tidigare kunnat välja produkter märkta med<br />
Naturligt glutenfri, men måste nu läsa ingrediensförteckningen<br />
för att undvika vetestärkelsen”.<br />
Detta är en olycklig och otydlig formulering,<br />
eftersom det är så att de flesta som inte tål vetestärkelse<br />
inte tål oren vetestärkelse, men tål den<br />
Fram till 1 januari 2012<br />
allra renaste vetestärkelsen alldeles utmärkt. De<br />
är vanligtvis veteallergiker, och tål alltså produkter<br />
baserade på vetestärkelse som är under 20<br />
ppm, enligt ovan. En liten del av dem som inte<br />
tål vetestärkelse har problem med just stärkelse,<br />
inte bara stärkelse av vete: de har någon form<br />
av kolhydratmalabsorption. De måste fortsätta<br />
att undvika större mängder stärkelse, inklusive<br />
vetestärkelse, men de tål inte heller alla naturligt<br />
glutenfria produkter.<br />
Att det numera finns vetestärkelse som är så<br />
ren att veteallergiker kan tåla den är relativt nytt,<br />
och det gör att de kan utöka kosten markant.<br />
Nästan 90% av allt glutenfritt bröd i Sverige<br />
är baserat på vetestärkelse, och att slippa vara<br />
hänvisad till en helt naturligt glutenfri kost gör<br />
att dessa personer kan utöka sitt livsmedelsval<br />
betydligt. Det underlättar i vardagen för många.<br />
Till sist ett mindre fel: I faktarutan står det<br />
även ”Specialhanterad havre och produkter<br />
därav kommer att märkas glutenfria vilket medför<br />
nya möjligheter att utveckla nya produkter”.<br />
Rätt skall vara att de kan märkas både glutenfria<br />
eller med mycket låg glutenhalt, beroende på<br />
vilket intervall de hamnar i.<br />
Vi tackar Nanna Mossberg för dessa angelägna<br />
klargöranden.<br />
tema: livsmedel<br />
OBS! Viktig rättelse<br />
från <strong>DA</strong> 4.09<br />
Rekommenderade hemsidor<br />
på Livsmedelsverket:<br />
• www.slv.se/sv/grupp1/Risker-medmat/Allergi-och-overkanslighet/<br />
Gluten/<br />
• www.slv.se/sv/grupp3/Nyheter-ochpress/Nyheter1/-Ny-glutenforordning-antagen-av-EU-kommissionen/<br />
Benämning Gluten högst (mg/kg)<br />
Naturligt glutenfri<br />
20<br />
Svensk tillämpning<br />
”Sär-när”-livsmedel baserade på majs, ris, hirs med flera.<br />
Glutenfri<br />
”Sär-när”-livsmedel baserade på spannmål som reducerats i fråga om<br />
gluten, t.ex. specialframställd vetestärkelse<br />
200*<br />
EU-reglerna nedan får tillämpas parallellt Glutenfri<br />
20<br />
fr.o.m. 9 februari 2009<br />
Mycket låg glutenhalt<br />
100<br />
* Produkterna på marknaden ligger långt under nivån 200 mg/kg (=ppm, parts per million)<br />
Måste tillämpas från 1 januari 2012<br />
Benämning Gluten högst (mg/kg)<br />
Glutenfri<br />
”Sär-när”-livsmedel<br />
20<br />
dels baserade på majs, ris, hirs etc<br />
EU-regler dels baserade på spannmål som reducerats i fråga om gluten, t.ex. specialframställd vetestärkelse<br />
Specialframställd havre får ingå<br />
Mycket låg glutenhalt<br />
”Sär-när”-livsmedel baserade på spannmål som reducerats i fråga om gluten, t.ex. specialframställd 100<br />
vetestärkelse<br />
Specialframställd havre får ingå.<br />
”Sär-när”-livsmedel = livsmedel för särskilda näringsändamål<br />
Källa: Livsmedelsverket<br />
18 vol. XIX<br />
No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
DietistAktuellt dec 2009 No 6 vol.XIX 19
tema:livsmedel<br />
FRUKT<br />
Grönsaker kan skydda<br />
&GRÖNT<br />
ofödda barn mot diabetes<br />
Nu kommer nya belägg för att det är viktigt att<br />
gravida kvinnor äter bra och näringsrik mat.<br />
Blivande mammor som äter grönsaker varje dag<br />
verkar nämligen få barn med mindre benägenhet<br />
att utveckla diabetes typ 1. Det visar en ny studie<br />
från Sahlgrenska akademin.<br />
Studien är genomförd i samarbete med Linköpings<br />
universitet, där en befolkningsstudie som<br />
kallas ABIS (Alla Barn i Sydöstra Sverige) genomförs.<br />
Resultaten publiceras i den vetenskapliga<br />
tidskriften Pediatric Diabetes.<br />
– Det här är den första studien som visar att<br />
det finns ett samband mellan grönsaksintag<br />
under graviditeten och risken för att barnet senare<br />
utvecklar diabetes typ 1, men det krävs flera och<br />
andra typer av studier innan vi kan säga något<br />
säkert, säger forskaren och dietisten Hilde Brekke<br />
vid Sahlgrenska akademin.<br />
Blodanalyser från nästan 6000 fyraåringar<br />
ingår i studien. Typ 1-diabetes kännetecknas av<br />
att vissa celler i bukspottskörteln successivt blir<br />
allt sämre på att producera insulin, vilket leder till<br />
insulinbrist. Barn som riskerar att få diabetes typ 1<br />
Kallar<br />
till årsmöte i Uppsala<br />
Lördagen den 17 april 2010<br />
samt utlyser till ansökan<br />
Stipendium<br />
ur Karin Holmvalls 90-års fond<br />
för forskning och utveckling inom det hushållsvetenskapliga<br />
området. Stipendiet kan sökas och tilldelas den som<br />
är medlem i Fackskolans Elevförbund och bedriver forskning<br />
inom det hushållsvetenskapliga området eller bedriver<br />
kvalificerat utvecklingsarbete inom området. Stipendiet<br />
delas ut i samband med Fackskolans Elevförbunds årsmöte<br />
2010. Egenhändigt skriven ansökan skickas till Fackskolans<br />
elevförbund c/o Marie Fagerlind, Vårdkasvägen 13, 756 55<br />
Uppsala. Ansökan ska vara sekreterare Marie Fagerlind tillhanda<br />
senast den 26 februari 2010. För ytterligare information<br />
kontakta ordförande Gunilla L Hedén 018-471 23 28.<br />
Styrelsen<br />
20 vol. XIX No 6<br />
dec 2009 DietistAktuellt<br />
Fackskolans elevförbund<br />
har antikroppar i sitt blod som angriper de insulinbildande<br />
cellerna.<br />
Av de 6000 barnen hade tre procent antingen<br />
förhöjda nivåer av dessa antikroppar eller fullt<br />
utvecklad diabetes typ 1 vid fem års ålder. Riskmarkörerna<br />
var upp till dubbelt så vanliga hos de barn där<br />
mamman sällan ätit grönsaker under graviditeten.<br />
Risken var lägst hos de barn där mamman uppgett<br />
att hon ätit grönsaker varje dag.<br />
– Vi kan inte utifrån vår studie med absolut<br />
säkerhet säga att det är grönsakerna i sig som har<br />
en skyddande effekt, men andra faktorer som kan<br />
vara kopplade till grönsaksintaget, som mammans<br />
utbildning, verkar inte förklara sambandet. Skyddet<br />
kan inte heller förklaras av den övriga kosten eller av<br />
andra kända riskfaktorer, säger Hilde Brekke.<br />
Grönsaker kan i den här studien betyda alla grönsaker,<br />
men inte rotsaker.<br />
Tidskrift: Pediatric Diabetes. Artikelns titel: Daily<br />
vegetable intake during pregnancy negatively associated<br />
to islet autoimmunity in the offspring-The<br />
ABIS study. Författare: Hilde Kristin Brekke och Johnny<br />
Ludvigsson<br />
Miljösmart Mat – Nytt webbforum<br />
Webbplatsen Miljösmart mat har lanserat. Bakom<br />
projektet ligger den 13-åriga plattformen LivsmedelsSverige<br />
som finansieras av Jordbruksveket för att<br />
samla och presentera kunskap kring mat, miljö och<br />
klimat.<br />
– Syftet med projektet är att öka medvetenheten<br />
om livsmedel i Sverige, särskilt med avseende på<br />
matens miljö- och klimatpåverkan från jord till bord,<br />
säger projektledare Karolin Bergman. Vi vill också<br />
erbjuda engagerade konsumenter information om<br />
hur de kan göra för att välja och hantera maten rätt<br />
med tanke på miljö och klimat.<br />
Projektets mål kommer att uppnås genom att<br />
ett enkelt och tillgängligt webbmaterial utformas,<br />
det omfattar både faktatexter och intervjuer med<br />
forskare. Ett antal utåtriktade aktiviteter i olika<br />
regionala områden från norr till söder kommer också<br />
anordnas. Webbplatsen är tänkt att kunna användas<br />
i undervisning för gymnasieskolan. Det första informationsmaterialet<br />
som görs tillgängligt handlar om<br />
jordbruket och dess miljöpåverkan.<br />
Webbplatsen finns på www.miljösmartmat.se<br />
* Kokosbollar *<br />
100 g margarin eller smör<br />
1 dl socker<br />
2 tsk vaniljsocker<br />
2 msk kakao<br />
2 1/2 dl Risgröt eller Ströbröd OL<strong>DA</strong><br />
2 msk vatten ( kan bytas ut mot kokt kaffe )<br />
kokos till garnering<br />
Gör så här:<br />
1. Blanda matfett, socker och vaniljsocker för hand.<br />
2. Tillsätt kakao, vatten och Risgröt eller Ströbröd<br />
OL<strong>DA</strong>.<br />
3. Blanda väl. Forma till små runda bollar.<br />
4. Rulla i kokos.<br />
5. Ställ kallt.<br />
Tips: Med risgröt blir bollarna släta i konsistensen<br />
medan ströbröd gör dem ”krispigare”.<br />
* Marias smulpaj med äpplen *<br />
3 dl Risgröt eller Ströbröd OL<strong>DA</strong><br />
100 g margarin eller smör<br />
1 dl socker<br />
4 skivade, syrliga äpplen eller rabarber<br />
Servera med lättvispad grädde eller vaniljsås.<br />
Gör så här:<br />
1. Sätt ugnen på 225° C.<br />
2. Blanda ihop Risgröt eller Ströbröd OL<strong>DA</strong>,<br />
margarin och socker till smulor.<br />
3. Lägg äppelskivorna eller annan syrlig frukt<br />
i en smord form.<br />
4. Sockra eventuellt ovanpå, täck med smuldegen.<br />
5. Grädda ca 20 min tills pajen har fått fin färg.<br />
* Sockerkaka, tårtbotten, rulltårta, muffins *<br />
GRUNDRECEPT:<br />
3 ägg<br />
1,5 dl socker<br />
3 dl Risgröt eller Ströbröd OL<strong>DA</strong><br />
0,5 dl flytande margarin eller olja<br />
(ej olivolja)<br />
0,5 dl mjölk eller vatten<br />
2 tsk bakpulver<br />
Fyll tårta / rulltårta med sylt, vispad<br />
grädde (även med kakao och socker),<br />
eller crème fraiche.<br />
God Jul önskar Oldana<br />
175 g margarin eller smör<br />
175 g mörk blockchoklad<br />
3 äggulor<br />
2 dl socker<br />
1 dl hackade nötter ( kan uteslutas )<br />
1 tsk snabbkaffepulver<br />
3 dl Risgröt eller Ströbröd OL<strong>DA</strong><br />
3 äggvitor<br />
margarin och Ströbröd OL<strong>DA</strong> till formen<br />
* IngMaries Morotskaka *<br />
2 ägg<br />
3 dl Risgröt OL<strong>DA</strong><br />
2 dl socker<br />
1/2 dl olja (ej olivolja)<br />
1/2 tsk bakpulver<br />
1/2 tsk bikarbonat<br />
1 tsk vaniljsocker<br />
1 tsk kanel<br />
3 dl rivna morötter<br />
Gör så här:<br />
1. Sätt ugnen på 225°C.<br />
2. Placera muffinsformar,<br />
eller bakplåtspapper för<br />
rulltårta, på plåten. Smörj och bröa en form<br />
för sockerkaka eller tårta.<br />
3. Vispa ägg och socker pösigt.<br />
4. Rör ner Risgröt eller Ströbröd OL<strong>DA</strong> med<br />
bakpulver och ev smaksättning.<br />
5. Blanda försiktigt i fettet och vätskan.<br />
6. Bred ut smeten på bakplåtspapper för rulltårta,<br />
fyll i muffinsformarna, eller häll i formen för<br />
sockerkaka / tårta.<br />
7. Grädda i mitten av ugnen 8 - 10 min.<br />
Förslag på smaksättning av kakor till GRUNDRECEPTET:<br />
* 1 dl hackade nötter, hackad choklad, russin eller kokos<br />
* 1 dl skivade äpplen eller bitar av en annan fast frukt<br />
* 1 påse pepparkakskryddor<br />
* rivet skal av 1/2 citron eller apelsin<br />
* 2 tsk vaniljsocker eller vanillin ( + 3 msk kakao )<br />
* Kladdkaka *<br />
Gör så här:<br />
1. Sätt ugnen på 200°C.<br />
2. Smörj och bröa en tårtform, ca O 24 cm.<br />
3. Smält margarinet i en kastrull. Bryt ner<br />
chokladen så att den får smälta i det<br />
varma margarinet.<br />
4.Tillsätt socker och äggulor och rör<br />
kraftigt.<br />
5. Blanda nötter, kaffepulver och Risgröt<br />
eller Ströbröd OL<strong>DA</strong> och rör ner det i<br />
chokladsmeten.<br />
6. Vispa äggvitorna till hårt skum och vänd<br />
försiktigt ner det i smeten.<br />
7. Grädda i nedre delen av ugnen i 15 - 20<br />
minuter.<br />
Obs! Kakan skall vara kladdig inuti!<br />
För ännu enklare recept på<br />
sockerkaka, tårtbotten... använd vår<br />
SOCKERKAKA- kakmix!<br />
www.oldana.se E-mail: info@oldana.se<br />
Gör så här:<br />
1. Sätt ugnen på 175°C.<br />
2. Blanda alla torra ingredienser i separat skål.<br />
3. Vispa äggulor och socker pösigt.<br />
4. Tillsätt olja och morötter<br />
5. Vispa äggvitorna till hårt skum och vänd försiktigt ner<br />
det i äggulor<br />
6. Tillsätt till sist de torra ingredienserna. Blanda smeten<br />
snabbt och försiktigt.<br />
7. Grädda i smord form i 175° i ca 50 min<br />
* Grönsakspaj *<br />
3 ägg<br />
3 dl Ströbröd OL<strong>DA</strong><br />
4-5 dl grovt hackade grönsaker<br />
3 dl riven ost<br />
3 dl matlagningsgrädde<br />
1/2 tsk bakpulver<br />
Gör så här:<br />
1. Sätt ugnen på 175°C.<br />
2. Blanda grönsaker, ost, grädde och äggula i ett skål.<br />
3. Vispa äggvitorna till hårt skum<br />
4. Tillsätt grönsaker och till sist ströbrödet med<br />
bakpulver. Blanda smeten snabbt och försiktigt.<br />
6. Grädda i smord pajform i 175° i ca 40 min eller<br />
tills pajen får färg och blir fast innuti.<br />
Förslag på grönsaker som smakar bra ihop:<br />
1: riven squash + brokkoli + purjolök<br />
2: riven squash + lök + paprika + torkade tomater<br />
inlagda i olja och kryddor (tag gärna med allt)<br />
Det går även bra att blanda i skinka
tema: livsmedel<br />
Ny WHO-rapport om<br />
fett MATTFETT<br />
och fettsyror<br />
En rapport om hälsoeffekter av fett och fettsyror har nyligen tagit fram av Världshälsoorganisationen<br />
(WHO) och FN:s fackorgan för livsmedels- och jordbruksfrågor (FAO). Rekommendationerna om fett är i<br />
stort sett oförändrade. Rapporten betonar energibalansens betydelse, det vill säga att man får i sig lika<br />
mycket energi som man gör av med. När det gäller vilken mat man ska äta är rekommendationen att välja<br />
vegetabiliska oljor, magra mejeri- och köttprodukter och att äta fisk regelbundet. Rapporten är omfattande<br />
och kommer att ingå som en del i underlaget vid översynen av de nordiska näringsrekommendationerna.<br />
Rapporten redovisar resultatet av en<br />
expertkonsultation om betydelsen av<br />
fett och fettsyror för hälsan som hölls<br />
under hösten 2008. Den omfattar en genomgång<br />
av den vetenskapliga litteraturen<br />
om betydelsen av fett och fettsyror för bland<br />
annat övervikt/fetma, diabetes, hjärtsjukdomar<br />
och cancer. Man konstaterar att både<br />
mängden och framför allt typen av fett har<br />
betydelse för hälsan. Rekommendationerna i<br />
rapporten tar, förutom fett och fettsyror, även<br />
hänsyn till hur mycket energi man får i sig<br />
och gör av med, hur matvanorna i sin helhet<br />
ser ut och hur mycket och vilka näringsämnen<br />
maten innehåller.<br />
I den nya rapporten rekommenderas att<br />
20-35 procent av den totala mängden energi<br />
vi får i oss (energiprocent) bör komma från<br />
fett. De gamla rekommendationerna låg på<br />
15-30 energiprocent och de nordiska näringsrekommendationerna<br />
(NNR) ligger på 25-35<br />
energiprocent (se tabell nedan). Rekommendationer<br />
för fett och olika fettsyror redovisas<br />
för barn och vuxna. Det innebär att nivån för<br />
mängden mättat fett och transfett ska ses<br />
som en maxnivå att begränsa sig till medan<br />
nivåerna för fleromättat fett, både omega-3<br />
och omega-6, ska ses som intervall – de<br />
mängder som är lämpliga för att vi ska må<br />
bra.<br />
De nordiska näringsrekommendationerna (NNR) jämfört<br />
med de nya och gamla rekommendationerna från WHO<br />
NNR 2004 FAO/WHO 2009 WHO 2003<br />
Fett, E% 25-35 20-35 15-30<br />
Mättade fettsyror ~10
Kongressrapport från Budapest<br />
ESPGHAN 2009<br />
European Society for Pediatric Gastroenterology Hepatology and Nutrition<br />
Årets ESPGHAN-kongress hölls i Ungerns vackra huvudstad<br />
Budapest. Under fyra dagar fick deltagarna lyssna<br />
på givande och inspirerande föreläsningar med fokus på<br />
gastroenterologi, hepatologi och nutrition.<br />
Josefin Gråfors<br />
leg. dietist,<br />
Barndietistsektionen,<br />
Karolinska Universitetssjukhuset,<br />
Huddinge<br />
josefin.grafors@gmail.com<br />
Jag kommer i denna reserapport ge er ett axplock<br />
ur det gedigna och välordnade programmet.<br />
Inflammatorisk tarmsjukdom<br />
Flera föreläsningar och postrar handlade om<br />
exklusiv enteral nutritionsbehandling (EEN).<br />
Denna behandling ges till barn med aktiv<br />
Crohns sjukdom som antiinflammatorisk behandling<br />
och effekten har i barnstudier likställts<br />
med den av steroidbehandling. EEN innebär<br />
att barnet under 4-8 veckor enbart får näringslösning<br />
och allt annat intag av vanlig mat och<br />
dryck avbrytes.<br />
Det finns ingen konsensus för hur återinförseln<br />
av mat efter avslut av EEN ska göras. Falconer<br />
från Chelsea Westminister Hospital i London<br />
presenterande en sammanställning av hur<br />
man gör detta i England. Majoriteten av de center<br />
som svarade använde en helproteinbaserad<br />
näringslösning under kostbehandlingen. Trots<br />
detta var det vanligt att vid återinförsel av mat ta<br />
ett livsmedel i taget eller exkludera ett eller flera<br />
födoämnen under återinförseln. En femtedel<br />
av centrerna introducerade normalkost från dag<br />
ett och på hälften av centrerna gav man normalkost<br />
till patienterna sju dagar efter att man börjat<br />
återinföra maten. I litteraturen finns det ingen<br />
evidens för att exkludera ett eller flera födoämnen<br />
vid återinförsel av mat efter EEN och<br />
Falconer önskar en mer enad syn i denna fråga<br />
inom en snar framtid.<br />
I kontrast till föregående presentation visade<br />
Hill från Great Ormond Street Hospital for Children<br />
i London sin studie där man studerat risken<br />
att utveckla matrelaterade symptom vid återinförsel<br />
av mat efter EEN. I denna studie kom<br />
man fram till att en tredjedel av barnen fick matrelaterade<br />
problem vid återinförseln av mat efter<br />
EEN och då framförallt i form av buksmärta<br />
eller eksem. Av de barn som hade en atopisk<br />
historia hade hälften matrelaterade symptom<br />
vid återinförseln av mat. De födoämnen som oftast<br />
orsakade bekymmer var mjölk, vete, ägg, soja<br />
och potatis. Denna presentation bemöttes med<br />
många kommentarer från publiken då dietister<br />
runt om i Europa inte kände igen detta från sin<br />
kliniska erfarenhet.<br />
Om det är någon skillnad mellan att få diagnosen<br />
Crohns sjukdom som barn eller i vuxen<br />
ålder hade Jung från Hopital Robert Debré i Paris<br />
undersökt. Medelåldern vid diagnos var 12,6<br />
år för barnen och 28,4 år för de vuxna. För barnpatienterna<br />
var det mindre vanligt med strikturer<br />
och lokalisation av sjukdomen i terminala<br />
ileum men mer vanligt med viktförlust vid diagnos<br />
än för de patienter som insjuknade i vuxen<br />
ålder. EEN användes oftare till barn än till vuxna<br />
annars skiljde sig inte behandlingsstrategier och<br />
svar på behandling mellan barn och vuxna. Lika<br />
mycket steroider hade används i de båda grupperna<br />
men om barnen hade behövt ännu mer<br />
steroider om EEN ej används förtäljer inte denna<br />
studie men det kom upp som en intressant<br />
diskussion efter föredraget.<br />
Rubio från Hopital Necker Enfants Malades i<br />
Paris presenterade sin studie som jämfört om det<br />
är någon skillnad i remissiontal på om man väljer<br />
att ge näringslösning i måltider dagtid eller<br />
kontinuerligt via sond vid EEN vid nydiagnostiserad<br />
Crohns sjukdom. I denna studie kom man<br />
fram till att det inte är någon skillnad i remis-<br />
sionstal om man ger näringslösningen via munnen<br />
eller via sond och att administrationsväg inte<br />
heller verkar påverka compliance. Något som<br />
dock påverkade remissionstal var om patienten<br />
höll exklusiviteten vid behandlingen, det vill säga<br />
om patienten ej åt annat vid sidan om var remissionstalet<br />
högre.<br />
På Great Ormond Street Hospital for Children<br />
har man sedan 2007 använt en helproteinbaserad<br />
lösning vid EEN. Kiparissi som arbetar på<br />
detta sjukhus hade gjort en studie där man jämfört<br />
resultatet av att använda en aminosyrabaserad<br />
lösning med att använda en helproteinbaserad<br />
lösning vid EEN. Två tredjedelar av barnen<br />
som fick aminosyrebaserad lösning jämfört med<br />
en tredjedel av barnen som fick helproteinbaserad<br />
lösning gick i remission. Denna studie tyder<br />
alltså på att den helproteinbaserade lösningen<br />
skulle vara mindre effektiv på att få barnen i remission<br />
vid nydiagnostiserad svår Crohns sjukdom.<br />
Studien har motstridigt resultat jämfört<br />
med Chochranes systematiska sammanställning<br />
gjord 2007.<br />
Gastroesofageal reflux (GER)<br />
Att MCT-berikad (medium chain triglycerides)<br />
formula sannolikt inte har några terapeutiska<br />
fördelar vid GER visade Schwarzer från Dr. von<br />
Hauners Children Hospital i München i sin studie.<br />
Man hade mätt GER och magsäckstömning<br />
och jämfört dessa då man gett en MCT-berikad<br />
formula jämfört med en standard LCT-baserad<br />
(long chain triglycerides). Magsäckstömningen<br />
var signifikant långsammare då man gett<br />
MCT-berikad formula men det var ingen skillnad<br />
på GER.<br />
Celiaki<br />
På Great Ormond Street Hospital hade Kiparissi<br />
vidare undersökt incidensen av IgE-förmdelad<br />
och icke-IgE-förmedlad födoämnesöverkänslighet<br />
hos patienter med typisk serologisk och histologisk<br />
bild av celiaki men som svarat dåligt på<br />
den glutenfria kosten. Denna studie tyder på att<br />
IgE-förmedlad komjölksproteinallergi är vanligare<br />
än icke-IgE-förmedlad komjölksproteinallergi<br />
hos barn med celiaki. Kiparissi anser att totalt<br />
IgE och specifikt IgE borde ingå som en del<br />
i screeningen för barn med celiaki. Men även att<br />
komjölksproteinallergi bör övervägas hos barn<br />
med celiaki som ej svarar på den glutenfria kosten.<br />
Levertransplantation<br />
Livskvaliteten är signifikant sämre för tonåringar<br />
som genomgått en levertransplantation jämfört<br />
med andra tonåringar med kroniska sjukdomar.<br />
Vilka faktorer som påverkar livskvalitet efter<br />
levertransplantation hade Taylor från King´s<br />
College i London undersökt. Den minskade livskvaliteten<br />
var framförallt relaterad till biverk-<br />
ningar av immunosuppressionen och psykosociala<br />
faktorer. Dessa kunde bestå i ökad trötthet,<br />
humörsvängningar, fula ärr, huvudvärk, svårt<br />
att sova, viktökning (ca hälften av barnen), kort<br />
längd (ca en tredjedel av barnen), utvecklat diabetes,<br />
återkommande infektioner med flera.<br />
Cakir från Ege University School of Medicine<br />
i Izmir presenterade en studie om infektiösa<br />
komplikationer efter levertransplantation. I<br />
denna studie kommer man fram till att infektiösa<br />
komplikationer fortfarande är ett problem<br />
efter levertransplantation och att de framförallt<br />
är bakteriellt orsakade. De största riskfaktorerna<br />
för att få en infektiös komplikation efter levertransplantationen<br />
var malnutrition och låg<br />
kroppsvikt vid tiden för levertransplantationen.<br />
Långtidsbehandling med EN<br />
Hur mikronäringsämnesstatusen ser ut hos barn<br />
vid långtidsbehandling med enteral nutrition<br />
hade Gottrand från Lille-Hopital Jeanne de<br />
Flandre i Lille studerat. Barnen i denna studie<br />
hade haft enteral nutrition i hemmet i mer<br />
än sex månader och med mer än hälften av<br />
beräknat behov i form av enteral nutrition.<br />
Resultatet visade att 22 % av barnen hade<br />
zinkbrist, 15 % järnbrist och 11 % kopparbrist.<br />
Inget av barnen hade brist på selen, vitamin<br />
D, E eller C. Slutsatsen i studien är att brist<br />
på mikronäringsämnen är ovanligt men bör<br />
utvärderas årligen vid långtidsbehandling med<br />
enteral nutrition.<br />
Tidig nutrition och hälsopåverkan på sikt<br />
Singhal från Institute of Child Health University<br />
College i London höll en spännande föreläsning<br />
om tidig nutrition och påverkan på hälsan<br />
på lång sikt. Snabb tillväxt under spädbarnsperioden<br />
har associerats med insulinresistens, högt<br />
blodtryck och tendens till fetma senare i livet.<br />
Det finns även allt fler studier som visar att proteinintag<br />
tidigt i livet påverkan vår hälsa senare<br />
i livet. Högt proteinintag ger en bättre tillväxt<br />
på kort sikt. I en stor europeisk fetmastudie såg<br />
man dock att spädbarn som föddes upp på en<br />
modersmjölksersättning med sänkt proteininnehåll<br />
hade en långsammare viktökning och lägre<br />
BMI vid 2-års ålder och hade då en 13% lägre<br />
risk för att utveckla fetma senare i livet (gäller<br />
ej för tidigt födda barn som behöver ett högre<br />
proteinintag tidigt i livet). Intressant i denna<br />
diskussion är att bröstmjölk innehåller ca 10<br />
g protein/liter medan modersmjölksersättningar<br />
brukar ligga runt 15 g/liter. Detta gör att barn<br />
uppfödda på modersmjölksersättningar har ett<br />
högre proteinintag. Det är dock svårt att sänka<br />
proteininnehållet i modersmjölksersättningarna<br />
på grund av att humanmjölk och komjölk innehåller<br />
olika koncentrationer av essentiella aminosyror.<br />
Tack till Nutricia som gjorde<br />
mitt deltagande på kongressen<br />
möjligt.<br />
24 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
DietistAktuellt dec 2009 No 6 vol.XIX 25
Gör ditt magisterarbete utomlands<br />
Rapport från Human Nutrition Center, Cambridge<br />
Mimmi Hägg<br />
leg.dietist<br />
mimmi.hagg@skane.se<br />
HNR:s hemsida:<br />
www.mrc-hnr.cam.ac.uk/<br />
Senaste publikationen från RISCKstudien:<br />
Successful Manipulation<br />
of the Quality and Quantity of Fat<br />
and Carbohydrate Consumed by<br />
Free-Living Individuals Using a Food<br />
Exchange Model. Moore C et al. J<br />
Nutr. 2009 Aug;139(8):1534-40<br />
26 vol. XIX No 6<br />
dec 2009 DietistAktuellt<br />
Idag har dietiststudenter i Sverige möjlighet<br />
att välja att läsa ett fjärde år på utbildningen<br />
och därmed ta en magisterexamen.<br />
Den åttonde och sista terminen består då av ett<br />
arbete inom ämnet nutrition. Jag fick via Göteborgs<br />
universitet möjlighet att genomföra mitt<br />
magisterarbete på ett forskningscenter i Cambridge<br />
– en upplevelse som varit väldigt lärorik<br />
för mig i mitt yrke som dietist.<br />
Vårterminen 2008 packade jag resväskan och<br />
begav mig till Cambridge, England. Jag hade<br />
fått chansen att genomföra mitt magisterarbete<br />
på Human Nutrition Centre (HNR), ett statligt<br />
forskningscenter som bedriver studier om<br />
sambandet mellan kost och hälsa. På HNR jobbar<br />
ett hundratal forskare och dessutom flertalet<br />
internationella studenter som i likhet med mig<br />
arbetar med magister- eller doktorandarbeten.<br />
Våren 2008 var jag den enda svenska studenten<br />
där, medan majoriteten av studenterna kom från<br />
Tyskland och Irland.<br />
På HNR utvärderade jag en del av den så<br />
kallade RISCK-studien (Reading, Imperial, Surrey,<br />
Cambridge, Kings). Studien involverade fem<br />
forskningscenter i olika städer i England och rekryterade<br />
deltagare med risk för att utveckla det<br />
metabola syndromet. Deltagarna randomiserades<br />
till en kontrollgrupp och fyra interventionsgrupper,<br />
varpå grupperna fick besked om att förhålla<br />
sig till olika typer av koster. Efter studiens<br />
slut analyserades vilken typ av kost som eventuellt<br />
minskade eller ökade risken för deltagarna<br />
att utveckla det metabola syndromet.<br />
Min uppgift bestod i att titta närmare på<br />
de två interventionsgrupper som tilldelats koster<br />
med hög andel enkelomättat fett, 20 E%. Jag<br />
kontrollerade från vilka livsmedelsgrupper deltagarna<br />
intog den största andelen enkelomättat<br />
fett. Jag undersökte också om det skulle vara<br />
möjligt – och i så fall hur – för befolkningen<br />
i stort att kunna uppnå ett så stort intag av enkelomättat<br />
fett i den vardagliga kosten? Resultatet<br />
visade att utbudet av livsmedel och engelsmännens<br />
matval gör det omöjligt att uppnå ett<br />
intag av 20 E% enkelomättat fett i dagens sam-<br />
hälle. För att uppnå den nivån skulle det krävas<br />
att specialutvecklade livsmedel med extra hög<br />
andel enkelomättat fett fanns tillgänliga i engelska<br />
matbutiker.<br />
Utöver arbetet med min egen uppsats, var<br />
det spännande och lärorikt att uppleva tillvaron<br />
på ett engelsk forskningscenter. Jag lärde mig<br />
mycket om hur vetenskapliga studier bedrivs,<br />
men fick även en inblick i den engelska matkulturen.<br />
(Lunchen för mina engelska kolleger bestod<br />
varje dag av vitt bröd med majonnäs och<br />
chips. Till dessert en chokladkaka).<br />
Via Cambridge universitet hölls regelbundna<br />
föreläsningar om nutrition. Vi studenter uppmuntrades<br />
att närvara vid dessa och flera gånger<br />
lyssnade jag på erkända forskare som berättade<br />
om sina senaste projekt och resultat. Jag spenderade<br />
också en dag hos dietisterna på Cambridge<br />
sjukhus och fick ta del av hur engelska dietister<br />
arbetar klinisk.<br />
Att genomföra mitt magisterarbete på HNR<br />
var ett fantastisk sätt att lära mig om hur vetenskaplig<br />
forskning bedrivs och få ta del av intressanta<br />
resultat om kost och hälsa. Dessutom<br />
är Cambridge en vacker stad och jag träffade<br />
många spännande människor under min termin<br />
där. Till dem som funderar på att skriva sitt<br />
magisterarbete utomlands kan jag varmt rekommendera<br />
det!<br />
Suckarnas Bro, Kings College, Cambridge<br />
Populär Matens Dag i Uppsala<br />
Vi i DRF Uppland har under<br />
många år satsat på fortbildning<br />
för oss själva. För ett par år sedan<br />
påbörjades diskussioner kring hur vi också<br />
skulle kunna sprida information till allmänheten<br />
och marknadsföra vår kompetens.<br />
Vi började arbeta med en idé om att<br />
ordna ”Matens Dag”, det vill säga föreläsningar<br />
riktade till allmänheten med olika<br />
teman och med föreläsare från vår egen<br />
lokalförening. Dagen annonserades via<br />
vår lokaltidning och via berörda patientföreningar.<br />
Vi tackar ödmjukast för länsdelsberedningen<br />
ekonomiska bidrag som<br />
hjälpte till att finansiera annonser i tidningen.<br />
Dietisterna Hanna Andersson och Anna Pettersson<br />
föreläste om IBS.<br />
En lördagseftermiddag i oktober gick<br />
äntligen vår första Matens Dag av stapeln.<br />
Dagen bestod av två föreläsningar under<br />
temat Mage Tarm. Temat och föreläsningarna<br />
drog en publik på 160 personer<br />
vilket vi är oerhört nöjda och glada över.<br />
Åhörarna fick chans att både lyssna och<br />
ställa frågor till dietisterna Hanna Andersson<br />
och Anna Pettersson som föreläste<br />
om IBS och till Marie Karpmyr som<br />
föreläste om Glutenfritt i vardagen. Nya<br />
rön såväl som grundläggande baskunskaper<br />
förmedlades på ett utmärkt sätt av alla<br />
tre föreläsarna. Det visade sig dessutom<br />
vara en mycket engagerad publik och tiden<br />
för frågor fylldes snabbt med enskilda<br />
personers funderingar såväl som delgivande<br />
av erfarenheter.<br />
I detta inarbetade format känner vi oss<br />
nu peppade att arbeta vidare med nästa<br />
års Matens Dag där ett nytt tema förhoppningsvis<br />
kommer att dra en minst lika<br />
stor och nyfiken publik.<br />
Arbetsgruppen för Matens Dag,<br />
DRF Uppland.<br />
Varje dag Glutano, varje dag nöje.<br />
Glutanoprodukterna ger glädje till Glutenallergiker.<br />
Läckra specialiteter från hela Europa, t.ex. italienska pasta, traditionella engelska te kex och krispiga<br />
Salta Pinnar. Unna dig bara det bästa. Alla Glutanoprodukterna produceras med mycket stränga<br />
kvalitetskontroller och garanteras glutenfria.Det gör livet lättare för alla glutenallergiker.<br />
Besök vår webbplats för mer information och läckra recept:<br />
www.glutano.se<br />
Matens Dag lockade en publik på 160 personer.<br />
Dietist Marie Karpmyr föreläste om Glutenfritt i vardagen.<br />
Endast det bästa, varje dag.
Julläsning<br />
Grattis Sophie Rodebjer!<br />
Vinnare av <strong>Dietistaktuellt</strong> Jultävling är Sophoe Rodebjer som presenterade ett mycket spännande recept.<br />
Det uppfyller med råge de kriterier som ställts. Både smaker och utseende minner om traditionell jul,<br />
men det var ändå mycket originellt med ovanliga ingredienskombinationer. Att din sallad dessutom är<br />
hälsosam blir ju liksom löken på den gravade laxen. Grattis igen. Boken kommer i brevlådan/Red<br />
”En fräsch sallad med syrliga inslag.<br />
Bryter av mot den övriga julmaten<br />
men fortfarande tillagad med traditionella<br />
julsmaker!”<br />
I<br />
förra numret av Dietistakrtuellt<br />
berättade vi om Ylva<br />
Orrevalls uppmärksammade<br />
rapport Utvärdering av nytt enportionskostsystem<br />
på Karolinska<br />
Universitetssjukhuset och Södertälje<br />
sjukhus.<br />
Julsallad<br />
8 portioner<br />
30 minuter<br />
Ingredienser<br />
Sallad:<br />
2 syrliga äpplen<br />
4 kokta rödbetor (ca 100<br />
gram/styck)<br />
50 gr blandad sallad, t.ex.<br />
ruccola, mangold<br />
100 gr ädelost<br />
1 dl valnötter<br />
Dressing:<br />
1,5 dl lingon<br />
2 msk olivolja<br />
2 tsk honung<br />
salt och svartpeppar<br />
Ladda ned rapport om ett<br />
nytt enportionssystem på sjukhus<br />
Lite julmatssiffror<br />
En undersökning genomfördes av<br />
Scandinfo under november-december<br />
2008. Antal svarande: 500.<br />
Äter man julmat?<br />
97 % Ja, jag äter julmat<br />
3 % Nej, jag äter ej julmat<br />
Favoriter på julbordet<br />
85 % Julskinka<br />
62 % Köttbullar<br />
61 % Inlagd sill<br />
58 % Janssons frestelse<br />
57 % Lax<br />
53 % Prinskorv<br />
Preferenser för ny och traditionell<br />
julmat<br />
56 % Föredrar ett traditionellt<br />
28 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
Om du är intresserad av att<br />
ta del av hela rapporten kan<br />
du ladda ned den på bl a DIO:s<br />
hemsida:<br />
www.dio-nutrition.se/ladda/<br />
Rapporutvenrderingenportion.<br />
slut.pdf<br />
julbord med klassiska rätter och<br />
smaker<br />
39 % Föredrar ett julbord med<br />
en blandning av nya och traditionella<br />
smaker och rätter<br />
4 % Föredrar ett julbord med<br />
nya smaker och rätter.<br />
Egen tillagning respektive köp<br />
av färdig julmat<br />
52 % Lagar några rätter till<br />
julbordet från grunden och<br />
kompletterar med färdiga<br />
produkter<br />
24 % Är inte inblandad i matinköp/matlagning<br />
till julbordet<br />
14 % Lagar själv all mat till<br />
julbordet från grunden<br />
10 % Köper helst maten till julbordet<br />
så förberedd och färdig<br />
som möjligt<br />
Tillagning:<br />
Dressing: Mixa lingonen med<br />
stavmixer eller mosa ordentligt<br />
i en skål. Spara dock<br />
några till dekoration! Droppa<br />
i oljan, tillsätt honung och<br />
smaka av med salt och svartpeppar.<br />
Skala och skär rödbetorna i<br />
klyftor, Skär sedan äpplena i<br />
små bitar. Blanda detta med<br />
salladsbladen och lägg upp<br />
på ett vackert fat. Slå över<br />
dressingen. Smula därefter<br />
över ädelost och valnötter.<br />
Dekorera med lingonbär!<br />
Lyckan är<br />
att lyckas i köket<br />
Goda recept gratis. Beställ broschyren<br />
”Glutenfritt med Fibrex” på<br />
www.dansukker.se eller konsumentkontakt<br />
020-74 02 00 telefontid 9-12.<br />
Om du blandar Fibrex ® i degen<br />
lovar vi att ditt bröd blir både<br />
mjukare, saftigare och matigare.<br />
Dessutom är Fibrex en färskhållare<br />
och har den fina egenskapen att<br />
det håller magen igång, med sina<br />
73% kostfibrer.<br />
Men bröd är inte det enda.<br />
Köttbullar och färsrätter blir också<br />
saftigare och godare med Fibrex.<br />
Hemligheten är att Fibrex har<br />
en vattenhållande förmåga.<br />
Inga konstigheter alltså.<br />
Naturligt<br />
glutenfri<br />
Det fi nns bara ett original<br />
Över 1400 skolbarn har deltagit i kliniska<br />
studier med eyeq<br />
För koncentration och fokus<br />
eyeq är ett unikt kosttillskott, speciellt framtaget för<br />
hjärnan och ögats funktioner. Studier* har visat att<br />
ett dagligt tillskott av eye q kan underlätta koncentrationen<br />
och skolarbetet hos barn och ungdomar.<br />
Produkten används idag av tusentals nöjda familjer<br />
och rekommenderas av många skolpedagoger.<br />
Naturlig<br />
Vissa barn kallar sin dagliga dos för ”tänkaren”, andra<br />
kallar det ”smartpillret”. Oavsett vad man kallar eye q<br />
innehåller produkten naturliga fettsyror från fi sk<br />
och nattljus. Forskning visar att rätt kombination<br />
Johnson M et al. Omega-3/omega-6 fatty acids for attention-defi cit/hyperactivity<br />
disorder. A randomized placebo-controlled trial in children and adolescents.<br />
Journal of Attention Disorders, April 2008.<br />
Richardson AJ. A randomized, controlled trial of dietary supplementation with<br />
fatty acids in children with developmental coordination disorder. Pediatrics<br />
2005;115(5):1360-1366.<br />
Sinn N et al. The eff ect of supplementation with poly unsaturated fatty acids<br />
and micronutrients on ADHD-related problems with attention and behavior.<br />
Journal of Developmental and Behavioral Pediatrics. April 2007;28:82-91.<br />
eyeq säljs i<br />
hälsobutiker och<br />
på Apotek<br />
av dessa fettsyror i sin naturliga form<br />
är viktiga för hjärnans utveckling och<br />
funktion. Naturlighet och hög kvalitet<br />
är ett viktigt signum för eyeq och<br />
därför ett tryggt val för hela<br />
familjen.<br />
Mest undersökta<br />
eyeq är framtagen av ledande<br />
forskare och är idag det mest<br />
vetenskapligt undersökta<br />
omega-tillskottet för barn och<br />
ungdomar i skolmiljö. Hittills har<br />
över 1400 skolbarn deltagit i kliniska<br />
studier med eyeq. Vi vågar därför påstå<br />
att eyeq inte kan jämföras med någon<br />
annan fettsyraprodukt.<br />
eye q - ett tryggt val för hela familjen.<br />
Konsumentkontakt Tel: 040-239520 eller info@iqmedical.se www.iqmedical.se
Julläsning Julläsning<br />
Kostråd i perspektiv<br />
Intet nytt under solen?<br />
Häromdagen bläddrade jag i ett nummer av den folkbildande tidskriften ”Vår Jord” . Utgivningsåret<br />
var 1900. Jag fastnade för ett avsnitt som handlade om kostråd, och lätt road började jag ta<br />
del av de förväntade tossigheterna. Men ganska snart kom jag att ställa mig frågan: Hur mycket<br />
har egentligen förändrats under de dryga hundratio åren. Avgör själv. Nedan följer ett utdrag<br />
från artikeln ”Några små kapitel om mat” med sekelskiftande kostrådgivning./Red<br />
Festmåltid från tiden då texten<br />
skrevs vid 1800-talets slut<br />
Den pampiga dukningen med<br />
brutna servetter har släktskap med<br />
1600-talet. Fortfarande är måltiden<br />
indelad i tre avdelningar, två från<br />
köket och en från konditorn.<br />
Maträtterna står inte på bordet, utan<br />
betjäningen serverar rätterna från<br />
köket varefter de ska ätas. Vid varje<br />
kuvert finns en matsedel på franska<br />
där gästerna kan se vad som bjuds.<br />
Konfekten, en del av desserten, står<br />
framme på bordet som dekoration<br />
under hela måltiden. På den här<br />
middagen bjuds det på hönsfärsbullar,<br />
fyllda smördegspastejer, ångkokta<br />
piggvarsfiléer, rådjursstek, färserad<br />
oxtunga, stekt järpe, gåsleverterrin,<br />
sparris, engelsk plumpudding, glass,<br />
ost och frukt.<br />
Bordets blickfång är platån av<br />
förgylld brons och spegelglas med<br />
kristallskålar fyllda med konfekt,<br />
frukt och nötter. Servisen är av fältspatporslin<br />
och besticken av silver.<br />
Gafflarna ligger med klorna neråt<br />
på franskt vis. Glasen är många. Till<br />
varje ny rätt serveras ett passande<br />
vin i ett nytt glas. Foto: Mats Landin,<br />
Nordiska museet.<br />
Helt annorlunda är det med den sidan<br />
af vår näring, som försiggår genom<br />
matsmältningen[Man har tidigare<br />
talat om ”lungmaten”, dvs frisk luft]. »Magmaten»<br />
får man icke för intet. Den kan det bli<br />
så svårt att få nog af, att »matsträfvandet» lätt<br />
blir en af de djupast bestämmande driffjädrarna<br />
för det mänskliga samfundslifvet i stort som i<br />
smått. Mat och dryck kunna dock alldeles undvaras<br />
under vissa korta perioder och kunna vara<br />
otillräckliga under längre tider, utan att vi därför<br />
sätta livet till. Man kan, för att bruka ett vanligt<br />
uttryck, för någon tid »draga åt svältremmen».<br />
Men snart sagdt allt öfverflöd, för att ej<br />
tala om öfverdåd i mat och dryck, är det sundast<br />
för människan att undvika. Vi stå oss bäst genom<br />
att nöja oss med det, som är nödvändigt för<br />
vår tillräckliga näring – en sanning, som vi finna<br />
uttryckt i mångfaldiga ordspråk, t ex »människan<br />
bör äta för att lefva, men icke lefva för att<br />
äta» eller eller »måttlighet är bra i allting, äfven i<br />
mat och dryck».<br />
Men hvad menas nu med tillräckligt? Därpå<br />
är det alls icke så lätt att gifva ett någorlunda<br />
uttömmande svar, i synnerhet om det skall göras<br />
kort.<br />
Vi vilja fråga vetenskapen. Den säger oss, att<br />
människan allt efter ålder, storlek, kön, ras, klimat,<br />
årstid och i synnerhet efter sin sysselsättning,<br />
efter det högst olika bruk vi göra af vår<br />
kropp kräfver mycket olika mängd af mat och<br />
dryck, i det vi nämligen allt efter sådana olika<br />
omständigheter få olika stora kropps-»utgifter»<br />
(med utandningsluften, i urinen, genom huden)<br />
och därför också behöfva olika »inkomster» för<br />
att täcka utgifterna.<br />
Det måste — liksom i hvarje handels- eller<br />
fabriksverksamhet — för att kroppen ej<br />
skall gå under — härska jämvikt i räkenskaperna,<br />
åtminstone i längden. Hur stor kroppsutgiften<br />
närmare granskad är för människan under<br />
de olika lifs- och lefnadsförhållandena, har vetenskapen<br />
också på olika vägar sökt att bestämma<br />
— följaktligen också hur stor intäkten måste<br />
vara i hvarje fall, och slutligen har vetenskapen<br />
för oss bestämt den kemiska sammansättningen<br />
af våra olika födoämnen, hur mycket de innehålla<br />
af de hufvudsakliga näringsbeståndsdelarna<br />
(ägghvita, fett, stärkelse eller sockerämne o.s.v.),<br />
hur mycket de sålunda äro värda såsom inkomstkällor<br />
för kroppen. När vi nu för, hvad vi vilja<br />
kalla, en genomsnittsmänniska — närmast tänkt<br />
som en medelstor, med genomsnittlig kraft och<br />
ihärdighet arbetande man — såsom dagligt näringsbehof<br />
här i landet kunna uppställa följande:<br />
Ägghvita ................ 100 gram<br />
Fett ........................ 80 »<br />
Stärkelse (sockerämne) 300 »<br />
i allt svarande till c:a 2,800 värmeenheter*, så<br />
kunna vi exempelvis, i det vi blott hålla oss till.<br />
några vissa af våra vanligaste födoämnen, uträkna<br />
balansen på följande sätt:<br />
Ägghvita Fett Stärkelse o<br />
sockerämne<br />
Kött 250 grm 50 grm 15 grm —<br />
Bröd 400» 30» — 200 grm<br />
Smör 70» — 55» —<br />
Gryn 100» 10» — 75»<br />
Potatis 200» 5» — 40»<br />
Mjölk 1/2 liter 20»<br />
(hvartilL kommer<br />
öl eller dricka)<br />
15» 20»<br />
S:a 115 grm 85 grm 335 grm<br />
Vår genomsnittsmänniska skulle sålunda, såsom<br />
man ser af tablån, få sitt behof af föda tillräckligt<br />
fylldt, om hon förtärde detta kvantum hvarje<br />
dag. Men det kan hon icke, hon måste hafva<br />
omväxling; och en man lefver därtill för det mesta<br />
icke ensam. Han har hustru och barn i olika<br />
åldrar, med olika näringskraf. Skulle han nu räkna<br />
ut detta särskildt för hvar och en och på nytt<br />
för hvar dag, då blef det vidlyftigt och besvärligt.<br />
Han gör det icke; man kan i alla händelser<br />
icke räkna på, att han gör det. Den vetenskapliga<br />
vägen kan sålunda i och för sig vara bra nog —<br />
men praktisk är den knappast. Någon kort anvisning<br />
i denna riktning kan i hvarje fall icke gifvas.<br />
Skulle det då icke finnas någon annan utväg,<br />
som vi kunde begagna oss af för att med större<br />
bekvämlighet och dock med någorlunda pålitlighet<br />
få svar på frågan om, hvad som är tillräckligt,<br />
t. ex. i form af en allmän lefnadsregel? I slutet af<br />
förra århundradet lefde i Tyskland en berömd läkare<br />
och hälsoaposteI vid namn Hufeland, som<br />
i full öfverensstämmelse med många andra hälsolärare,<br />
äfven sådana från den grå forntiden, har<br />
uttalat följande sats:»Man kan med tillförlitlighet<br />
påstå, att den största delen människor äta<br />
mycket mer, än som är nödvändigt för att uppehålla<br />
lifvet, ja, att vi redan i barndomen genom<br />
den våldsamma proppning, den öfverdrifna fodring,<br />
som då är så vanlig, förlora den naturliga<br />
förmågan att veta, när man är mätt» — Detta är<br />
ett uttalande, som kan ge en mycket att tänka på.<br />
Skulle det sedan den tiden hafva blifvit mindre<br />
sannt? Man kan väl snarare antaga motsatsen<br />
med hänsyn till tidernas stigande välstånd och<br />
ständigt högre kraf på»lifvet», på »njutningen».<br />
Härvid måste vi dock ihågkomma, att samma<br />
utveckling å andra sidan har medfört, att det<br />
nu snarare finns flera af de olyckliga i samfundet,<br />
som från barndomen eller sedermera icke kunna<br />
få nog att lefva af, och, stå inför faran för det<br />
otillräckliga, för »undernäring». Om »öfvernäring»<br />
kan det förnuftigtvis endast blifva tal under<br />
förhållanden, då man kan få nog och mera<br />
därtill. Då skulle »mätthetskänslan», om den eljes<br />
icke blir förstörd eller vi själfva förstöra den<br />
för oss: vara den rätta vägledaren; och då borde<br />
vi hälst ända från barndomen vänjas vid den<br />
rättta måttligheten, liksom i alla andra riktningar,<br />
så ock med hänsyn till mat och dryck. Det<br />
blir väl då närmast modern — »matmodern» —<br />
som också i detta hänseendet får uppgiften av<br />
vara hälsans väktare i hemmet genom att från<br />
början lära barnet att icke sluka i sig för mycken<br />
*De af läkarne Hultgren och Landergren på Lorenska<br />
stiftelsens bekostnad verkställda undersökningarna<br />
öfver svenska arbetares näringsbehof gifva som<br />
medeltal 134 grm äggvita, 79,4 grill fett och 485 grm<br />
kolhydrat, hvarill komma 22 grm alkohol, i allt motsvarande<br />
c:a 3,400 värmeenheter).<br />
mat (och naturligtvis över hufvud taget att aldrig<br />
sluka maten, utan tugga den väl).<br />
Emellertid finns det ett gammalt ordspråk,<br />
som säger:»När maten smakar bäst; skall man<br />
sluta.»Detta torde dock vara något för mycket<br />
sagdt, ty ofta händer det, att det smakar bäst, just<br />
när man börjar äta. Det heter också: »Den, som<br />
ej äter, förrän han är hungrig, och som slutar<br />
upp, innan han blir mätt, behöfver hvarken doktor<br />
eller apotekare»<br />
Att vara riktigt mätt skulle alltså vara en grad<br />
för mycket. Och vi äro då kanske inne på den<br />
rätta medelvägen, om vi kan säga att den riktiga<br />
graden av mätthetskänsla (eller bättre tillräcklighetskänsla)<br />
är nådd, innan man har ätit sig »riktigt<br />
mätt».<br />
Ihågkomma vi ännu ett gammalt ordspråk:<br />
»litet och ofta» — väl att märka icke för ofta<br />
[…] — kunde då den regeln användas att man<br />
vid hvar och en af sina måltider (3–4, högst 5 pr<br />
dag) bör sluta, när man ännu har lust till att äta<br />
mera.<br />
Namnsdagskaffe vid förra sekelskiftet<br />
Man har släppt in solen, ljuset och<br />
naturen i hemmet. Vilda blommor<br />
pryder kaffebordet. Sju sorters<br />
kakor, vetebröd och sockerkaka är<br />
framsatta. Tack vare järnspisen med<br />
bakugn, jästpulvret, pressjästen<br />
och det inhemskt odlade vetet, kan<br />
husmor baka en helt annan sorts<br />
bröd än tidigare.<br />
Kaffekalas blir ett omtyckt nöje.<br />
Kanske du saknar gräddtårtan? Inte<br />
förrän på 1920-talet kommer den<br />
på kaffebordet, den tillhörde länge<br />
en av festmiddagens många rätter.<br />
Foto: Mats Landin, Nordiska museet.<br />
30 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
DietistAktuellt dec 2009 No 6 vol.XIX 31<br />
»<br />
Kungsparken, Malmö. Höstafton<br />
anno 1900. En animerad diskussion<br />
kring LCHFs eventuella förtjänster<br />
och faror. Handkolorerat fotografi.<br />
»Den, som ej<br />
äter, förrän<br />
han är hungrig,<br />
och som<br />
slutar upp,<br />
innan han<br />
blir mätt, behöfverhvarken<br />
doktor eller<br />
apotekare»
Medlemssidor<br />
DRF-stipendium<br />
Studiebesök på University of Adelaide,<br />
Centre of Clinical Research Excellence in Nutritional Physiology,<br />
Interventions and Outcomes<br />
Jag kom till Adelaide den 7<br />
januari. Det var en varm och<br />
härlig sommardag med 26ºC<br />
i luften och solen sken. Det var<br />
planerat att jag skulle träffa forskarteamet<br />
vid Centre of Clinical<br />
Research Excellence in Nutritional<br />
Physiology, Interventions and Outcomes<br />
vid Universitet i Adelaide<br />
den 8-9 januari. Timothy Murphy,<br />
organisatören på avdelningen,<br />
hade gjort upp ett program för<br />
mig.<br />
Jag var intresserad av att få<br />
göra studiebesöket hos dem för<br />
att de har en världsledande forskning<br />
på diabetes och gastropares.<br />
Professor Michael Horowitz har<br />
varit i Sverige och föreläst om<br />
gastropares vid diabetes både<br />
på diabetologdagarna och på<br />
läkarstämman.<br />
Forskarteamet har olika<br />
forskningsfält – diabetes, alla<br />
områden inom nutrition, endokrin<br />
forskning, obesitas, äldre<br />
individer, kritisk sjukdom, gastrooch<br />
oesophagus reflux sjukdom,<br />
funktionella och inflammatoriska<br />
sjukdomar.<br />
Varje forskarteam är uppbyggda<br />
av olika specialister. Till<br />
exempel så bestod diabetesteamet<br />
av professor Michael Horowitz,<br />
som är diabetolog och leder<br />
diabetesforskningen, Karen Jones<br />
är specialist i nuklearmedicin och<br />
associerad professor och Chris<br />
32 vol. XIX No 6 dec 2009 DietistAktuellt<br />
Rayner, associerad professor, är<br />
gastroenterolog. En ung diabetesläkare<br />
Elizabeth Beckett från USA<br />
var doktorand.<br />
Centret har ett gott internationell<br />
anseende inom forskning<br />
som rör tarmfunktionen,<br />
med tekniker som mamometri,<br />
scintigrafi, 3D ultrasond, intraluminal<br />
impedance och analyser<br />
av peptidforskning. Centret har<br />
en kraftigt förankrad forskning<br />
då det gäller diabetes, obesitas,<br />
kritisk sjukdom och nutrition hos<br />
äldre.<br />
Mer än 20 % av den australienska<br />
befolkningen har diabetes<br />
och 60 % har övervikt. Däremot<br />
har 40 % av den äldre befolkningen<br />
en malnutritionsproblematik.<br />
Den 8 januari fick jag under<br />
förmiddagen vara med vid ett<br />
försök, som Paul Kuo gjorde. Den<br />
friska forskningspersonen fick<br />
dricka glukoslösning. Plasmaglukos<br />
låstes med clampmetodik<br />
på olika nivåer och vid varje nivå<br />
togs biopsier i duodenum för att<br />
studera hur receptorerna reagerade.<br />
Paul hade varit i Bergen hos<br />
forskarteamet där.<br />
Lunch med Horowitz<br />
Professor Horowitz bjöd ut, mig,<br />
Karen Jones och Timothy Murphy<br />
på en lång lunch. Vi hade det<br />
mycket trevligt och professor<br />
Horowitz talade mycket om Ade-<br />
laides alla fördelar, som klimat,<br />
museer och bebyggelse. Det är<br />
bara i centrum av Adelaide, som<br />
man får storstadskänsla. Resten<br />
av staden är bebyggd av låghus<br />
och villor och den känns därför<br />
som en mysig mindre stad, trots<br />
att det bor mer än 1 miljon människor<br />
i Adelaide.<br />
Efter lunchen berättade<br />
Karen Jones om att kliniken hade<br />
landets enda tre-dimensionella<br />
ultrasonografi, som Diana Gentilcore<br />
använder. Vi diskuterade<br />
olika kit vid isotopmärkning. Julie<br />
Stevens var Karen Jones doktorand<br />
och hon skulle disputera i<br />
februari. Hennes ämne är magsäckstömning.<br />
Hon studerar hur<br />
magsäckstömningen bland annat<br />
påverkas av C-peptid och itopride.<br />
På fredagen var jag med Lora<br />
Vanis, när hon mätte magsäckstömningen<br />
på en äldre frisk<br />
kvinna. Hon studerade om en<br />
äldre person får postprandiellt<br />
blodtrycksfall. Forskningspersonen<br />
fick dricka en glukoslösning,<br />
som var +22ºC. En kontinuerlig<br />
blodtrycksmätare tog blodtrycket<br />
samtidigt som plasmaglukos<br />
mättes och magsäckstömningen<br />
registrerades av en gammakamera.<br />
Forskningsperson satt i<br />
upprätt ställning med gammakameran<br />
mot ryggen. Gammakameran<br />
samlade information<br />
varannan minut.<br />
Chris Rayner träffade jag på<br />
fredag eftermiddag. Han är<br />
handledare för en doktorand som<br />
studerar hur protein påverkar<br />
magsäckstömningen. Vi diskuterade<br />
kostråd till patienter med<br />
diabetes typ 2.<br />
Slutligen så visade en intensivvårdsläkare<br />
Adam Deane mig sin<br />
vårdavdelning. Han har skrivit en<br />
översiktsartikel om vilka mekanismer<br />
som ligger bakom magsäckstömningen.<br />
Han har studerat risk<br />
och nytta med erytromycin hos<br />
kritiskt sjuka patienter.<br />
Horowitz bjöd in mig till<br />
Adelaide för att göra studier<br />
tillsammans med dem. Han bad<br />
mig därför komma med olika förslag<br />
på studier. Tim Murphy fick<br />
i uppdrag av professor Horowitz<br />
att berätta om de ekonomiska<br />
förutsättningarna för forskning<br />
på kliniken.<br />
Under studiebesöket kände<br />
jag mig mycket väl mottagen. De<br />
var inte prestigefulla utan öppna,<br />
intresserade, positiva och tog sig<br />
tid till att förklara och visa sin<br />
forskning för mig.<br />
Jag är därför mycket tacksam<br />
för att jag fick resestipendiet<br />
av Dietisterna riksförbund, som<br />
gjorde det möjligt för mig att<br />
göra detta studiebesök.<br />
Eva Olausson, leg dietist, Diabetescentrum,<br />
Sahlgrenska Universitetssjukhuset<br />
Stärk ditt professionella<br />
kunnande inom<br />
ARTIFICIELL NUTRITION<br />
Kurs på avancerad nivå, 7,5 hp<br />
(5 poäng med gamla skalan. Kan med<br />
fördel ingå i magister i klin. nutrition)<br />
Plats: Avd. för kliniska näringslära,<br />
Medicinaregatan, Göteborg<br />
Tid: 2010, veckorna 6, 11 och 22<br />
Måndagar 10.30- torsdagar 15.30<br />
Kursen vänder sig till dietister med<br />
begränsad erfarenhet av enteral och/eller<br />
parenteral nutrition, som vill stärka sig<br />
professionellt inom detta område<br />
Kursen ger också övning i terminologin i<br />
ämnet, vetenskaplig diskussion och<br />
medicinsk fördjupning<br />
Efter avslutad kurs ska studenten kunna<br />
formulera och utvärdera behandlingsmål<br />
utifrån ett helhetsperspektiv i övergången<br />
mellan olika nutritionsterapier, d.v.s.<br />
– ta totalt nutritionsansvar för patienten<br />
Anmälan senast den 25 januari 2010 till<br />
Christel Olsson, christel.olsson@nutrition.gu.se<br />
Finax AB +46 42 298605 • www.finax.com • info@finax.se<br />
Medlemssidor<br />
VÄLKOMMEN TILL ÅRSMÖTE<br />
Vi hälsar dig välkommen till DRF:s årsmöte<br />
söndagen den 14 mars i auditoriet Kammaren,<br />
Sahlgrenska Universitetssjukhuset i Göteborg.<br />
Årsmötesförhandlingarna hålls från kl 13.00.<br />
Lunch serveras från kl 12.00<br />
Frist för att skicka in motioner och förslag<br />
på årets dietist är den 1 februari.<br />
Var och en ansvarar själv för att ta med aktuella<br />
handlingar till mötet. Dessa handlingar kommer att skickas<br />
elektroniskt via e-post till alla medlemmar samt finnas<br />
på DRFs hemsida senast den 22 februari.<br />
Styrelsen ser fram emot att träffa<br />
så många medlemmar som möjligt.<br />
Anmäl dig senast 1 mars.<br />
Hjärtligt välkommen!<br />
DRFs styrelse<br />
Anmälan (med önskemål om specialkost),<br />
motioner och nominering till årets dietist skickas<br />
till Stine Störsrud via e-post stine@drf.nu<br />
Eller<br />
Tumlehedsvägen 105, 423 44 Torslanda<br />
Skapa julstämning med Finax
Medlemssidan<br />
Madeleine Ahlg ren<br />
Nutritionsansvarig dietist<br />
Äldreförvaltingen<br />
Karlskrona kommune<br />
Ordförande<br />
elisabet rothenberg<br />
Göteborg<br />
elisabet@drf.nu<br />
Vice Ordförande<br />
Lena Ljungkrona-falk<br />
Mariestad<br />
lena@drf.nu<br />
Sekreterare<br />
Stine Störsrud<br />
Göteborg<br />
stine@drf.nu<br />
kaSSör<br />
Susann ask<br />
Växjö<br />
susann@drf.nu<br />
LedaMOt<br />
Pia nevala Westman<br />
dalsjöfors<br />
pia@drf.nu<br />
SuPPLeant<br />
karin Wiberg<br />
uppsala<br />
karin@drf.nu<br />
StuderanderePreSentant<br />
Åsa Ottoson<br />
Göteborg<br />
gusotasa@student.gu.se<br />
34<br />
vol. XIX No 64 dec sept 2009 DietistAktuellt<br />
Sveriges kommunanställda<br />
dietister sköter sin egen lönestatistik<br />
Då kommundietistyrket är relativt<br />
nytt och under utveckling såg vi ett<br />
behov av att ha en egen lönestatistik.<br />
Jag började i Karlskrona kommun i maj 2008<br />
och tog då på mig uppgiften att skicka ut en<br />
löneenkät till alla i nätverket (kommundietisternas<br />
egna mailnätverk) samt att sammanställa<br />
resultatet. Det är mycket spännande och intressant!<br />
År 2008 tittade vi närmare på om det<br />
är skillnad lönemässigt om man är tillsvidareanställd<br />
eller har en visstidsanställning (ofta kallad<br />
projektanställning).<br />
Det visade sig inte utgöra en skillnad.<br />
År 2009 valde vi att se om det är skillnad<br />
om man arbetar i en liten, medelstor eller stor<br />
Lönestatistik för kommundietister 2009<br />
kommun – och där kan man faktiskt se att det<br />
är en skillnad! Andra faktorer som kan spela in<br />
i vilken lön man har är om man har budgetansvar,<br />
har varit chef tidigare, lång yrkeserfarenhet<br />
eller om man har doktorerat eller har någon<br />
form av dubbelkompetens. En kommundietist<br />
har en lite annorlunda tjänst och den kan variera<br />
från kommun till kommun men sammantaget<br />
är vi en grupp mycket självständiga och<br />
drivande individer. År 2008 var det sex stycken<br />
som hade en lön över 30000 kr och 2009 hade<br />
det ökat till 15 stycken.<br />
Naturligtvis önskar vi oss alla en lön över<br />
30000 kr och trenden visar att vi är på väg dit!<br />
2009 2008<br />
antal dietister 95 st 95 st<br />
Spridning: 21500 – 41000 20200 – 40000<br />
Medel 26826 25573<br />
Median 26000 25000<br />
anställda i liten kommun (under 30 000 invånare)<br />
antal dietister 24 st<br />
Spridning 21500 – 27295<br />
Medel 24928<br />
Median 25000<br />
anställda i medelstor kommun (30 000 – 100 000 invånare)<br />
antal dietister 43 st<br />
Spridning 23600 – 35020<br />
Medel 26822<br />
Median 26000<br />
anställda i stor kommun (över 100 000 invånare)<br />
antal dietister 28 st<br />
Spridning 21600 – 41000<br />
Medel 28458<br />
Median 27100<br />
övrig statistik - anställningsform samt arbetsområde<br />
tillsvidareanställda 29 st<br />
Vikariat 6 st<br />
Visstidsanställning 50 st<br />
annan anställningform 11 st<br />
Äldreomsorg 90 st<br />
Handikappomsorg 23 st<br />
Barn och skola 11 st<br />
övrigt arbetsområde 4 st<br />
nordiska dietistdagarna i finland 2011<br />
Styrelsen för nordisk dietistförening har beslutat att förlägga de elfte nordiska dietistdagarna i Helsingfors,<br />
finland den 15-17 juni 2011. notera redan nu tiden i almanackan. kom ihåg att du fortfarande<br />
kan påverka programmets utformning. Är det ämnen du brinner för att diskutera, kontakta gärna frode.<br />
slinde@nutrition.gu.se<br />
OBS! nYtt datuM<br />
laddad med<br />
energi och god smak<br />
+ energi- och proteinrik<br />
2 kcal/ml, 10 g protein/100 ml<br />
+ finns med och utan fiber<br />
beroende på patientens behov<br />
+ finns i sJu goda smaker<br />
aprikos-persika, cappuccino, choklad,<br />
citron, skogsbär, toffee och vanilj<br />
Infusionsterapi, klinisk nutrition och medicinsk teknik.<br />
www.fresenius-kabi.se kundservice 020-116 68 44 kundservice@fresenius-kabi.com<br />
goda nyheter från<br />
sveriges näringsliv<br />
fresubin ® 2 kcal drink &<br />
fresubin ® 2 kcal fibre drink<br />
i sju läckra smaker
POSTTIDNING B<br />
RetuRadRess:<br />
DIETISTAKTUELLT<br />
Box 48<br />
267 21 BJUV<br />
MULTI INGREDIENT XTRA<br />
Isosourc<br />
Mix<br />
FÖR BÄTTRE<br />
e®<br />
TOLERANS!<br />
Isosource® Mix – mer än bara sondnäring<br />
Isosource Mix är den enda sondnäringen som är baserad på riktig mat. Den innehåller naturliga ingredienser som kan motverka<br />
både diarré och förstoppning. 1, 2, 3 20 års erfarenhet av Isosource Mix talar för en mycket god tolerans. Riktig mat har även många<br />
näringsmässiga fördelar:<br />
•<br />
Flera proteinkällor – från mjölk, kyckling och grönsaker<br />
•Flera fiberkällor – frukt, grönsaker, inulin, soja och havre<br />
Prebiotisk effekt från inulin4 •En bra balans omega-3 och omega-6 som motsvarar<br />
•<br />
5, 6<br />
kvoten i den svenska kosten<br />
Näring som tarmen känner igen<br />
Isosource Mix ges till patienter med normalt näringsbehov där man vill undvika toleransproblem. Den är därför lika lämplig som<br />
startsondnäring som för användning under lång tid.<br />
1. Volkert et al Clin Nutr 2006;25:330-360 2. Meier et al Clin Nutr 2004;1(suppl 2):73-80 3. Lochs et al<br />
Clin Nutr 2006;25:180-186 4. Bosscher et al Nutr Reaserch Rew 2006;19:216-226 5. Becker W, Lyhne N,<br />
Pedersen AN, Aro A, Fogelholm M, _órsdottír I, Alexander J, Anderssen SA, Meltzer HM, Pedersen JI.<br />
Nordic Nutrition Recommendations 2004 – Integrating nutrition and physical activity. Nord 2004:13,<br />
Nordic Council of Ministers, Copenhagen 6. Riksmaten 97-98, SLV<br />
Nestlé HealthCare Nutrition<br />
Kundservice: 020-78 00 20<br />
www.nestlenutrition.se