Verksamhetsberättelse - Socialdemokraterna
Verksamhetsberättelse - Socialdemokraterna
Verksamhetsberättelse - Socialdemokraterna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Internationalen<br />
Text: Eugéne Pottier<br />
Svensk text: Henrik Menander<br />
Musik: Pierre Degeyter<br />
Upp, trälar uti alla stater,<br />
som hungerns bojor lagt uppå.<br />
Det dånar uti rättens krater,<br />
snart skall utbrottets timma slå.<br />
Störtas skall det gamla snart i gruset.<br />
Slav stig upp för att slå dig fri!<br />
Från mörkret stiga vi mot ljuset,<br />
från intet allt vi vilja bli<br />
://: Upp till kamp emot kvalen.<br />
sista striden det är,<br />
ty Internationalen<br />
åt alla lycka bär ://:<br />
arbetare i stad, på landet,<br />
en gång skall jorden bliva vår.<br />
När fast vi knyta brodersbandet,<br />
då lättingen ej råda får.<br />
många rovdjur på vårt blod sig mätta<br />
men när vi nu till vårt försvar,<br />
en dag en gräns för detta sätta,<br />
skall solen stråla lika klar.<br />
://: Upp till kamp emot kvalen.<br />
sista striden det är,<br />
ty Internationalen<br />
åt alla lycka bär ://:
1<br />
D A G O R D N I N G<br />
VÄSTERBOTTENS SOCIALDEMOKRATISKA PARTIDISTRIKTS ÅRSKONGRESS<br />
VILHELMINA FOLKETS HUS<br />
DEN 31 MARS – 1 APRIL 2012<br />
*************************************************************************************************<br />
Kongressens öppnande kl 10.00<br />
1. Kongressens offentlighet<br />
2. Fastställande av dag- och arbetsordning<br />
3. Gästerna har ordet<br />
4. Godkännande av ombudsfullmakter senast kl 13.00<br />
5. Val av kongressfunktionärer<br />
a. Tre ordförande<br />
b. Två sekreterare<br />
c. Två justerare<br />
d. Sex rösträknare<br />
e. Redaktionsutskott<br />
6. Behandling av verksamhets- och revisionsberättelse<br />
7. Beslut om ansvarsfrihet<br />
8. Riksdagsgruppens berättelse<br />
9. Landstingsgruppens berättelse<br />
10. Kvinno-, och ungdomsdistriktets berättelser<br />
samt VF Intressenter AB<br />
11. Interpellationer/enkla frågor<br />
12. Distriktsstyrelsens förslag<br />
– Medlemsavgift för 2013<br />
13. Val av<br />
a. Ordförande<br />
b. Fyra övriga ledamöter i verkställande utskottet, tillika<br />
ordinarie ledamöter i styrelsen<br />
c. Facklig ledare tillika ordinarie ledamot i styrelsen<br />
d. Studieledare tillika ordinarie ledamot i styrelsen<br />
e. 10 övriga ordinarie i styrelsen<br />
f. Tre ordinarie revisorer<br />
g. Två ersättare för revisorerna<br />
h. Internationell ledare<br />
i. Förtroenderåd<br />
j. Valberedning, 11 ordinarie och 11 ersättare<br />
14. Bestämmande av arvoden för styrelse och revisorer<br />
15. Bestämmande av plats för verkställande utskottet<br />
16. Behandling av motioner<br />
17. Tid och plats för protokolljustering<br />
18. Distriktsstyrelsens förslag<br />
– Distriktskongress år 2013<br />
19. Kongressens avslutning
FÖRSLAG<br />
A. Arbetsordning<br />
Hålltider dag 1 Kl 09.00 Kaffe<br />
Kl 13.00 Lunch<br />
Kl 15.00–15.30 Eftermiddagskaffe<br />
Hålltider dag 2 Kl 10.00–10.30 Förmiddagskaffe<br />
Kl 12.30–13.30 Lunch<br />
Ev fortsättning<br />
Lördag Kl 10.00 Kongressöppning<br />
Öppningsspel<br />
2<br />
Anförande av<br />
Partistyrelsens representant<br />
Gästerna har ordet<br />
Kl 17.00 Slut för dagen<br />
Därefter kongressförhandlingar<br />
Kl 19.30 Kongressfest, Vilhelmina FH<br />
Söndag Kl 09.00 Tema: Folkbladet<br />
B. Diskussionsordning<br />
Kl 10.00 Kongressen fortsätter<br />
1. Ordet begärs skriftligt hos fungerande ordförande.<br />
2. Talartid för distriktsstyrelsens föredragande, fem minuter.<br />
För övriga med rätt att yttra sig, fem minuter, där icke kortare tid<br />
beslutas.<br />
3. Rösträtt i alla frågor äger endast valda ombud.<br />
4. Yttranderätt och förslagsrätt tillkommer varje ombud, distriktsstyrelsens<br />
ledamöter, valberedningens ordförande, en föredragande revisor,<br />
partistyrelsens representant, riksdagsledamöter, anställda funktionärer i<br />
distrikt och arbetarekommun samt representant för VF-Intressenter AB.<br />
Yttranderätt för övriga medlemmar avgörs av kongressen.
VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR ÅR 2011<br />
3<br />
Styrelsen för Västerbottens Socialdemokratiska Partidistrikt får härmed avge följande<br />
berättelse för verksamhetsåret 2011.<br />
FÖRTROENDEVALDA<br />
Verkställande utskottet<br />
har varit förlagt till Umeå och bestått av;<br />
Ordinarie<br />
Lilly Bäcklund, Lycksele, ordförande<br />
Mikael Berglund, Umeå, vice ordförande<br />
Janeth Lundberg, Skellefteå<br />
Lennart Holmlund, Umeå<br />
Bert Öhlund, Skellefteå<br />
Kassör och sekreterare har varit Maria Lindberg.<br />
Adjungerad till VU har varit, landstingsråd Peter Olofsson, regionråd Erik Bergkvist,<br />
samt Moa Brydsten, politisk sekreterare i landstinget.<br />
Facklig ledare<br />
Per-Erik Johansson, Umeå.<br />
Studieledare<br />
Katarina Köhler, Skellefteå.<br />
Distriktsstyrelsens ledamöter<br />
Erik Bergkvist, Umeå<br />
Peter Olofsson, Umeå<br />
Britt-Louise Eriksson, Vindeln<br />
Marita Fransson, Lycksele<br />
Harriet Hedlund, Umeå<br />
Gun Ivesund, Robertsfors<br />
Mikael Lindfors, Norsjö<br />
Karin Malmfjord, Storuman<br />
Åke Nilsson, Vilhelmina<br />
Johan Söderling, Vännäs<br />
Adjungerade till styrelsen har varit; Björn Wiechel, SSU, Moa Brydsten, politisk<br />
sekreterare landstinget, Britta Rådström, S-kvinnor, Ibrahim Baylan, riksdagsledamot,<br />
Isak Frohm, riksdagsledamot samt Helén Pettersson, internationell ledare<br />
och riksdagsledamot.
Revisorer<br />
Solveig Grubbström, Umeå, tillika siffergranskare och sammankallande,<br />
Stig Lindström, Umeå och Gunnar Wiglöv, Nordmaling.<br />
Ersättare för revisorer<br />
Margareta Rasmusson och Eilert Carlsson, båda Umeå.<br />
Internationell ledare<br />
Helén Pettersson, Umeå.<br />
Förtroenderåd, 6 ordinarie övriga ersättare i nämnd ordning<br />
Harriet Classon, Skellefteå Lars Lilja, Vännäs<br />
Isak Frohm, Norsjö Nina Loughlin, Vindeln<br />
Åsa Ögren, Umeå David Lindberg, Dorotea<br />
Lennart Holmlund, Umeå Janeth Lundberg, Skellefteå<br />
Carin Lundberg, Skellefteå Andreas Lundgren, Umeå<br />
Åke Nilsson, Vilhelmina Marie-Louise Rönnmark, Umeå<br />
Stig-Lennart Karlsson, Lycksele<br />
Ulla-Maj Andersson, Nordmaling<br />
Valberedning<br />
Ordinarie Ersättare, ej personliga<br />
4<br />
Carin Lundberg, Skellefteå, tillika ordförande Carin Nilsson, Umeå<br />
Bert-Ove Bäckman, Lycksele Bengt Markstedt, Skellefteå<br />
Hans Lindberg, Umeå Kennet Bergqvist, Vindeln<br />
Thomas Fridh, Umeå Carl-Göran Lundmark, Skellefteå<br />
Magnus Eriksson, Norsjö Margareta Gustavsson, Nordmaling<br />
KG Abrahamsson, Vilhelmina Mahmoud Al-Turk, Lycksele<br />
Harriet Classon, Skellefteå Agneta Lindström-Berg, Vilhelmina<br />
Michael Norén, Robertsfors David Lindberg, Dorotea<br />
Eva Helleberg, Storuman Åsa Ögren, Umeå<br />
Cajsa Abrahamsson, Sorsele Leif Andersson, Vännäs<br />
Emma Nilsson, SSU Paulina Granberg, SSU<br />
Ombud Unga Örnars årskonferens<br />
-<br />
Ombud Medlefors Folkhögskola<br />
Katarina Köhler, Skellefteå<br />
Ombud Folkrörelsearkivet<br />
Harriet Hedlund, Umeå
Ombud S-kvinnors årskonferens<br />
Janeth Lundberg, Skellefteå<br />
Ombud ABF:s årskonferens<br />
Katarina Köhler, Skellefteå<br />
SAMMANTRÄDEN<br />
5<br />
Verkställande utskottet har under året haft sju sammanträden. Distriktsstyrelsen har<br />
haft sju sammanträden.<br />
DISTRIKTSKONGRESS<br />
Kongressen genomfördes den 1-2 april på Medlefors folkhögskola, Skellefteå.<br />
Kongressen öppnades med en teater som framfördes av teatergruppen Desperados.<br />
Partistyrelsen representerades av Elvy Söderström, Örnsköldsvik.<br />
Kongressfesten genomfördes tillsammans med ombud och övriga intresserade på<br />
Medlefors folkhögskola.<br />
Övriga gäster vid distriktskongressen;<br />
SAP Norrbotten Peter Roslund<br />
LO Västerbotten Per-Erik Johansson, Rickard Carstedt<br />
ABF Västerbotten Thomas Fridh<br />
S-kvinnor Margaret Swande<br />
SSU Västerbotten Björn Wiechel, Fredrik Gustafsson<br />
Fonus Harriet Hedlund<br />
Västerbottens Folkblad Lena Sandlin<br />
Unga Örnar Tobias Ermebring<br />
Medlefors Folkhögskola Monika Widman Lundmark<br />
FÖRSTA MAJ<br />
Årets 1 maj firades på 17 platser runt om i länet. Demonstrationer och möten<br />
samlade ett stort antal medlemmar och sympatisörer.<br />
De lyckade 1 maj-arrangemangen kunde genomföras tack vare ett fint arbete från<br />
parti- och fackliga organisationer i samarbete med ABF.
Möten och demonstrationer<br />
Plats Talare<br />
Bjurholm Björn Wiechel, ordförande SSU-distriktet<br />
Dorotea Peter Olofsson, landstingsråd<br />
Lycksele Rickard Carstedt, ombudsman LO-distriktet<br />
Malå Isak Frohm, riksdagsledamot<br />
Nordmaling Lennart Holmlund, kommunalråd i Umeå<br />
Norsjö Isak Frohm, riksdagsledamot<br />
Robertsfors Katarina Köhler, riksdagsledamot<br />
Skelleftehamn Bert Öhlund, kommunalråd i Skellefteå<br />
Skellefteå Ylva Johansson, v.ordf. riksdagens arbetsmarknadsutskott<br />
Sorsele Caisa Abrahamsson, kommunalråd<br />
Storuman Karin Lundström, landstingsråd<br />
Umeå Lars-Anders Häggström, förbundsordförande Handels<br />
Hörnefors Helén Pettersson, riksdagsledamot<br />
Vilhelmina Lars Lilja, riksdagsledamot<br />
Vindeln Per-Erik Johansson, facklig ledare<br />
Vännäs Lena Sandlin, ledarskribent VF<br />
Åsele Peter Olofsson, landstingsråd<br />
STUDIERÅDET<br />
Ett spännande och inspirerande arbete har gjorts i studierådet för att utveckla<br />
studieverksamheten i partidistriktet. Under året har en ”folkrörelseutbildning” blivit<br />
klar och satts i verksamhet. En utbildning som bygger på fyra områden och med<br />
ideologi som bas och som genomförs både i kursform och i studiecirkel. Uppstarten<br />
var en helg i oktober där politiska ideologier var ämnet. Första dagen medverkade<br />
Stig-Björn Ljungren och gav sin syn på hur idéer och värdegrund ser ut i dag och<br />
vilka förskjutningar som har skett. 110 deltagare fanns med under dag ett och vid<br />
kursen fanns 70 deltagare.<br />
Det är så otroligt glädjande och visar på att medlemmar och förtroendevalda känner<br />
ett behov av att få samtala kring politiska ideologier. Dessa utbildningar fortsätter<br />
under hela mandatperioden och vi hoppas att även de övriga ämnesområden ska<br />
vara lika lockande för vårt folk.<br />
6<br />
Ytterligare en ny studiecirkel är i startgroparna. Den handlar om landstingspolitik och<br />
förutsättningar för framtiden. Den kommer att genomföras i studiecirkelform i alla<br />
kommuner under 2012.<br />
Studierådet tackar alla arbetarkommuner och S-föreningar för ett mycket gott arbete.<br />
Skellefteå i februari 2011<br />
Katarina Köhler<br />
studieledare<br />
Övriga som ingått i studierådet; Rickard Carstedt, LO, Thomas Fridh, ABF, Birgitta<br />
Mukkavaara, S-kvinnor, t.o.m. 2011-08-26, därefter Karin Malmfjord, S-kvinnor,<br />
Tomas Marklund, Medlefors, Peter Burström, SSU samt ombudsman Maria Lindberg.
FACKLIG-POLITISK SAMVERKAN<br />
7<br />
Under året har diskussioner kring arbetet med att fördjupa den facklig-politiska<br />
samverkan i länet med sikte på valen 2014 påbörjats. Diskussionerna har kretsat<br />
kring vår organisation, utbildning/skolning och politikens inriktning. En kartläggning<br />
av den facklig-politiska organisationen i länets arbetarkommuner har gjorts vilken<br />
kommer att ligga till grund för insatser under 2012 för att stärka denna med målet att<br />
vi inför valen 2014 har en väl fungerande facklig-politisk organisation i alla länets<br />
arbetarekommuner.<br />
Fackliga utskottet har under året sammanträtt två gånger.<br />
Umeå i februari 2011<br />
Per-Erik Johansson<br />
Facklig ledare<br />
Övriga som ingått i fackliga utskottet under året; Rickard Carstedt, LO, Håkan<br />
Johansson, facklig ledare i Umeå, Carin Lundberg, SAP, Bengt Markstedt, facklig<br />
ledare i Skellefteå, Peter Danielsson, Kommunal.<br />
SKOGSLÄNSSAMARBETET<br />
Årets skogslänskonferens anordnades i Örnsköldsvik 30-31 augusti. Konferensen<br />
innehöll bland annat diskussioner kring ny regionbildning, LOs arbete i Europa och<br />
sammanfattning kring hur arbetet inför, under och efter extrakongressen genomförts.<br />
Skogslänsombudsmännen och ordförandena har träffats i Stockholm ytterligare två<br />
gånger för diskussioner inför extrakongressen.<br />
EXTRAKONGRESS<br />
25-27 mars genomfördes en extrakongress i Stockholm där Håkan Juholt valdes till<br />
ny partiledare och Carin Jämtin till partisekreterare. De ombud som representerade<br />
Västerbotten var Johan Söderling Vännäs, Susanne Bygdén Vännäs, Andreas<br />
Lundgren Umeå, Christer Lindvall Umeå, Marie-Louise Rönnmark Umeå, Patrik<br />
Nilsson Robertsfors, Mathias Haglund Vindeln, Martin Norehn Malå, Marita Fransson<br />
Lycksele, Jamal Mouneimne Lycksele, Daniel Ådin Skellefteå, Ann Åström<br />
Skellefteå, Lorents Burman Skellefteå, Greger Lindqvist Dorotea, Åke Nilsson<br />
Vilhelmina, Anita Johansson Vilhelmina och Caisa Abrahamsson Sorsele.<br />
INTERNATIONELLT<br />
Inga nya steg har tagits under året vad gäller partidistriktets internationella arbete.<br />
Samtal förs om att tillsätta en grupp som kan arbeta med frågorna så att initiativ tas<br />
att komma framåt. Behoven av stöd från svensk socialdemokrati i världen har<br />
verkligen inte minskat under de senaste åren, och även Västerbottens partidistrikt<br />
bör agera mer aktivt i det arbetet. En diskussion med arbetarekommunerna bör<br />
initieras, om vad vi har för vilja till inriktning med vårt internationella arbete i<br />
partidistriktet.<br />
Umeå i januari 2011<br />
Helén Pettersson<br />
Internationell ledare
KURSER OCH KONFERENSER 2011<br />
Kongressombudsträff<br />
- Umeå 23 mars 14 deltagare<br />
Studieansvariga<br />
- Medlefors fhsk 3 september 22 deltagare<br />
Skogslänskonferens<br />
- Örnsköldsvik 30-31 augusti 6 deltagare<br />
S-konferens<br />
- Lycksele 14 oktober 43 deltagare<br />
Studieupptakt<br />
- Medlefors fhsk 12 november 98 deltagare<br />
Ideologikurs<br />
- Medlefors fhsk 13 november 79 deltagare<br />
REPRESENTATION<br />
Partidistriktet har under året varit representerat vid bl.a. följande tillfällen.<br />
S-kvinnor, årsmöte Janeth Lundberg<br />
SSU-distriktets årsmöte Helén Pettersson<br />
ABF-distriktets årsmöte Katarina Köhler<br />
ARBETAREKOMMUNERNAS MEDLEMSANTAL OCH ORGANISATIONER<br />
Antal medlemmar Antal fören/klubbar<br />
8<br />
2009 2010 2011 2009 2010 2011<br />
Bjurholm 81 84 80 4 4 4<br />
Dorotea 121 129 126 1 1 1<br />
Lycksele 339 331 327 13 13 13<br />
Malå 92 106 99 3 3 3<br />
Nordmaling 231 216 204 7 6 6<br />
Norsjö 168 154 139 2 2 2<br />
Robertsfors 178 191 196 5 5 5<br />
Skellefteå 1575 1578 1463 39 39 39<br />
Sorsele 76 72 65 2 2 2<br />
Storuman 140 146 140 4 4 4<br />
Umeå 1428 1381 1370 38 38 38<br />
Vilhelmina 305 315 296 10 10 10<br />
Vindeln 195 202 186 5 5 5<br />
Vännäs 180 179 178 4 4 4<br />
Åsele 129 127 122 4 4 4<br />
-------------------------------------------------------------------------------------------------------<br />
5 238 5 211 4 991 141 140 140<br />
Antalet medlemmar baserat på 2011-12-31.
EXPEDITIONEN<br />
9<br />
Distriktsexpeditionen finns på Umestans Företagspark, Hus 4, Umeå. Anställda har<br />
under året varit följande personer på heltid. Maria Lindberg, förste ombudsman,<br />
Ingemar Åhman, assistent, Sture Ledin, vaktmästare t.o.m. 2011-03-31, Christin<br />
Broman, assistent (25%) fr.o.m. 2011-04-01, Stefan Hagström, andre ombudsman<br />
fr.o.m. 2011-11-12.<br />
MOTIONSREDOVISNING FRÅN 2011 ÅRS DISTRIKTSKONGRESS<br />
Motion nr 1 ang Ett professionellt bemötande av våra äldre på akuternas<br />
mottagningar, motionär; Mahmoud Al-Turk, Lycksele arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen,<br />
att det skall finnas utbildad personal som med sin erfarenhet vet hur man tar hand<br />
om den äldre och dess anhörig, och som utför både det medicinska och<br />
omvårdnadsåtgärder som krävs för att ge den äldre en livskvalité och trygghet.<br />
att det skall finnas mat, dryck och sängar som är passande för äldre som<br />
motverkar senare komplikationer.<br />
att snarast slussa vidare patienten till en vårdavdelning där adekvat bedömning<br />
och omvårdnad kan ske.<br />
att detta skall införas på alla akutmottagningar i Västerbotten.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-landstingsråd.<br />
Motion nr 2 ang Fjälljakten för fast boende i Sverige, motionär; Per-Alrik Frohm,<br />
Storuman arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla första att-satsen.<br />
att anse tredje att-satsen besvarad.<br />
att ”fast boende i Sverige” återinförs i rennäringsförordningen<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter.<br />
Motion nr 3 ang Översyn pensionssystemet, motionär; Rolf Andersson, Malå<br />
arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att partiet driver frågan om en översyn av effekterna av bromsen i<br />
pensionssystemet.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter.
10<br />
Motion nr 4 ang Elproduktion, egen el, motionär; Jamal Mouneimne, Lycksele<br />
arbetarekommun<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen,<br />
att ett system med nettodebitering för elmätning införs.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter.<br />
Motion nr 5 ang motion från Malå arbetarekommun, motionär; Jerry Holmström,<br />
Malå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att avslå motionen.<br />
Motion nr 6 ang Regionala investeringsstödet, motionär; Jamal Mouneimne,<br />
Lycksele arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att regionala investeringsstödet utvärderas och revideras enligt motionen.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter.<br />
Motion nr 7 ang Facklig politisk samverkan är nödvändig för valvinst, motionär;<br />
Holmsunds S-förening gm Annette Andersson, Umeå arbetarekommun<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
Motion nr 8 ang Solidarisk skatt, motionär; Holmsunds S-förening gm Annette<br />
Andersson, Umeå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att partiet fortsätter verka för samma skatt på pension och arbete<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter.<br />
Motion nr 9 ang Förbud mot offentliga friskolor som drivs i vinstsyfte, motionär;<br />
Holmsunds S-förening gm Ulf Viklund, Umeå arbetarekommun<br />
Kongressen beslutade<br />
att avslå motionen<br />
Motion nr 10 ang Titulaturen på avdelningar inom NUS, motionär; Carin Nilsson,<br />
Umeå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla första att-satsen<br />
att förändra benämningarna på avdelningarna så att det underlättar för personal<br />
och patienter att hitta till avdelningarna.
att avslå andra att-satsen<br />
11<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-landstingsråd.<br />
Motion nr 11 ang mat till patienterna, motionär; Sävar-Täfteå S-förening gm Carin<br />
Nilsson, Umeå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen första att-satsen<br />
att landstinget ser över mathanteringen/matproduktionen för patienterna så att<br />
patienterna får en näringsrik och ätlig måltid som stimulerar tillfrisknandet.<br />
att avslå andra att-satsen.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-landstingsråd.<br />
Motion nr 12 ang Kvinnor är förlorarna i sjukförsäkringen, motionär; Umeå Skvinnor<br />
gm Birgitta Mukkavaara, Umeå arbetarekommun<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att våra riksdagskvinnor/män med kraft verkar för att sjukförsäkringssystemet<br />
ändras i enlighet med enligt motionen redovisade socialdemokratisk politik<br />
att länets riksdagsledamöter får i uppdrag att fortsätta följa upp<br />
sjukförsäkringsreformens effekter ur ett jämställdhetsperspektiv.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter<br />
Motion nr 13 ang Inkomstskillnaderna varar livet ut. Kvinnorna de stora<br />
förlorarna, motionär; Umeå S-kvinnor gm Birgitta Mukkavaara, Umeå<br />
arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att våra riksdagskvinnor/män med kraft verkar för att skillnaderna i skatt mellan<br />
pensionärer och löntagare, i enlighet med i motionen redovisade<br />
socialdemokratiska politik, avskaffas.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter.<br />
Motion nr 14 ang Behovet av en trepartsuppgörelse, motionärer; Ulf Björk och<br />
Eva Andersson, Umeå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att partiet ska arbeta för en trepartsuppgörelse kring socialförsäkringarna<br />
att motionen sänds till partistyrelsen och den parlamentariska utredningen<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter och partistyrelsen.
12<br />
Motion nr 15 ang Återinför sjuk- och aktivitetsersättningen, motionärer; Ulf Björk<br />
och Eva Andersson, Umeå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att sjuk- och aktivitetsersättningen återställs<br />
att motionen sänds till partistyrelsen och den parlamentariska utredningen<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter och partistyrelsen.<br />
Motion nr 16 ang Ekonomisk trygghet vid ålderdom, motionärer; Ulf Björk och<br />
Eva Andersson, Umeå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att motionen sänds till partistyrelsen som ges i uppdrag att verka för att en<br />
konsekvensanalys genomförs av det reformerade pensionssystemet, samt sjuk-<br />
och aktivitetsersättningen.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter och partistyrelsen.<br />
Motion nr 17 ang Arbetsskadeförsäkring, motionär; Ulf Björk, Umeå<br />
arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att arbetsskadenämnderna återinförs<br />
att företagshälsovården är behjälplig i samband med exponerings- och<br />
arbetsskadeutredningar<br />
att de försäkringsmedicinska rådgivarna kopplas bort från Försäkringskassorna,<br />
samt att en oberoende resurs som yrkes- och miljömedicinska kliniker tar över<br />
försäkringsmedicinska rådgivarnas roll,<br />
att arbetsskadesjukpenningen återinförs<br />
att motionen sänds till partistyrelsen och den parlamentariska utredningen<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter och partistyrelsen.<br />
Motion nr 18 ang Låt sjukförsäkringen bli frisk, motionärer; Ulf Björk och Eva<br />
Andersson, Umeå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att motionen sänds till partistyrelsen och den parlamentariska utredningen<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter och partistyrelsen.<br />
Motion nr 19 ang Den sjukpenninggrundande inkomsten, motionärer; Ulf Björk<br />
och Eva Andersson, Umeå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att man inte ska nollklassas om det finns godtagbara skäl
att uppdra till länets riksdagsledamöter att motionera i frågan<br />
att motionen sänds till partistyrelsen och den parlamentariska utredningen<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter och partistyrelsen.<br />
13<br />
Motion nr 20 ang Resursfördelningen till svenska lärosäten inom<br />
grundutbildningen och kopplingen till kompetensförsörjningen, motionär;<br />
Mathias Haglund, Vindelns arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen efter ändring av att-satserna<br />
att <strong>Socialdemokraterna</strong> verkar för en översyn av utbildningspolitiken från<br />
grundskola till högskola så att utbudet på färdigutbildad arbetskraft bättre<br />
matchar efterfrågan på arbetsmarknaden.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter.<br />
Motion nr 21 ang Sveriges mottagande av kvotflyktingar, motionär; Mathias<br />
Haglund, Vindelns arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att <strong>Socialdemokraterna</strong> ska verka för att Sverige åtar sig att ta emot mellan 2000<br />
och 2500 kvotflyktingar per år.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter.<br />
Motion nr 22 ang Förenklad hantering av intyg för vård av barn, motionär; Jan<br />
Johansson, Skellefteå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att försäkringskassan utreder om det är möjligt att införa ett sådan<br />
datasystem/program som gör pappershanteringen med barns frånvaro<br />
överflödig.<br />
Motion och utlåtande sänt till länets (S)-riksdagsledamöter.<br />
Motion nr 23 ang Studier, motionär; Tomas Marklund, Skellefteå arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionen<br />
att socialdemokraterna i Västerbotten tar initiativ och stimulerar till en omfattande<br />
studiesatsning där materialet består i att med partiprogrammet som underlag<br />
fundera över vad de övergripande målen konkret handlar om för<br />
socialdemokraterna i dagens och morgondagens samhälle.<br />
Motion och utlåtande sänt till partidistriktets studieutskott.
14<br />
Motion nr 24 ang Monarkins avveckling, motionär; Daniel Ådin, Skellefteå<br />
arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att bifalla motionens andra att-sats<br />
att att det Socialdemokratiska partiet arbetar fram ett tydligt förslag på hur<br />
monarkin ska ersättas.<br />
Motion och utlåtande sänt till partistyrelsen.<br />
Motion nr 25 ang Lokaltrafik, motionär; Anita Wallström, Skellefteå<br />
arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att avslå motionen<br />
Motion nr 26 från Kultsjödalens S-förening, motionär; Ewa Hed, Vilhelmina<br />
arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att avslå motionen<br />
Motion nr 27 ang Bränsle, motionär; Ewa Hed, Vilhelmina arbetarekommun.<br />
Kongressen beslutade<br />
att avslå motionen
SLUTORD<br />
15<br />
Den nystart vi inför 2011 så väl behövde kom snabbt av sig. Den ena mediala<br />
katastrofen avlöste den andra, och partiet nådde snart historiskt låga opinionssiffror i<br />
riket. Den partiledare vi under 2011 tillsatt, valde i början av 2012 att avgå.<br />
Det Västerbottens partidistrikt ställde som krav, inför valet av nästkommande<br />
partiordförande, var fullt fokus på stabilitet, en partiledare att samlas kring. I januari<br />
2012 valdes Stefan Löfven till ny partiledare av en enhällig partistyrelse, med<br />
Västerbottens partidistrikts fulla stöd.<br />
Att partiet i stort har haft problem har försvårat arbetet även regionalt. Svårigheten att<br />
prata politik istället för organisation har varit påtaglig. Dock ska nämnas att siffrorna i<br />
länet, i de svåraste av tider, visade ett allt starkare stöd. Västerbotten låg i SCB's<br />
decembermätning på 47,7%. De positiva siffrorna förklaras med en i Västerbotten<br />
tydligt driven socialdemokratisk politik. En tydlig skiljelinje har visat sig gång på gång<br />
gentemot Västerbottens allianspartier. Västerbottens socialdemokrater står upp för<br />
länet i alla politiska nivåer, från kommun och landsting, till riksdagen.<br />
Socialdemokratisk politik är efterlängtad, den som tydligt tar avstånd från alliansens<br />
nu förda politik. 2012 blir året som kommer att präglas av nytändning, året vi åter får<br />
diskutera politik. Tiden är inne att lyfta debatten, visa på det vi vet: att politik gör<br />
skillnad.<br />
Under 2011 lade vi grunden för en stor satsning på studier. Under hösten<br />
genomfördes den första kursen i studiepaketet "Folkrörelseutbildning Västerbotten"<br />
med nästan 100 deltagare. Vi fortsätter satsa på studier under hela mandatperioden.<br />
Det är med klassiskt folkrörelsearbete vi vinner valen 2014.
16<br />
DISTRIKTSSTYRELSEN
<strong>Socialdemokraterna</strong> Västerbotten<br />
Org nr: 894000-4735<br />
17<br />
ÅRSBOKSLUT FÖR RÄKENSKAPSÅRET 2011<br />
Innehåll Sida<br />
- allmänna redovisningsprinciper 2<br />
- resultaträkning 3<br />
- balansräkning 4<br />
- noter 6<br />
- revisionsberättelse 7<br />
- Skoglundsfonden 8
<strong>Socialdemokraterna</strong> Västerbotten<br />
Orgnr: 894000-4735<br />
Allmänna upplysningar<br />
Allmänna redovisningsprinciper<br />
Tillämpade redovisningsprinciper överensstämmer med gällande lagstiftning, god<br />
redovisningssed och föreningens stadgar. Redovisningsprinciperna är oförändrade i<br />
jämförelse med föregående år. Föreningen är en allmännyttig ideell förening och är befriad<br />
från inkomstskatt och moms. Alla belopp redovisas i kronor.<br />
Värderingsprinciper<br />
Tillgångar, avsättningar och skulder har värderats till anskaffningsvärde om inget annat<br />
anges.<br />
Personal<br />
Under året har 5 personer varit anställda i organisationen fördelade på två kvinnor samt tre<br />
män.<br />
18<br />
Fonderade medel.<br />
Valfonden består av ett konto i Föreningssparbanken. Avsättning till säkrande av<br />
personalkostnader är placerat i Ethica Stiftelsefond i Swedbank Robur AB.<br />
Fondens tillgångar placeras i aktier och svenska räntebärande värdepapper. Fondens<br />
placeringar i aktier och aktierelaterade fondpapper är i företag som respekterar principerna i<br />
internationella normer om mänskliga rättigheter och miljö.<br />
Förslag till behandling av årets resultat<br />
Styrelsen föreslår att, årets resultat efter finansiella poster, 286351 kr, avsätts till valfond.
<strong>Socialdemokraterna</strong> Västerbotten<br />
Orgnr: 894000-4735<br />
Resultaträkning Not 2011 2010<br />
Intäkter<br />
Medlemsavgifter 190 500 kr 198 050 kr<br />
Anslag 3 657 368 kr 4 104 350 kr<br />
Övriga intäkter 295 435 kr 1 133 609 kr<br />
Summa intäkter 1. 4 143 303 kr 5 436 009 kr<br />
Kostnader<br />
Medlemsavgifter 114 570 kr 117 000 kr<br />
Anslag 1 124 680 kr 603 032 kr<br />
Personalkostnader 1 501 789 kr 1 977 624 kr<br />
Verksamhetskostnader 1 134 883 kr 2 525 589 kr<br />
Summa rörelsens kostnader 2. 3 875 922 kr 5 223 245 kr<br />
Resultat före finansiella poster 267 381 kr 212 764 kr<br />
Finansiella poster<br />
Ränteintäkter 18 970 kr 2 043 kr<br />
Resultat efter finansiella poster 286 351 kr 214 807 kr<br />
Avsättning reserverade medel 0 kr 0 kr<br />
ÅRETS RESULTAT 286 351 kr 214 807 kr<br />
19
<strong>Socialdemokraterna</strong> Västerbotten<br />
Orgnr: 894000-4735<br />
Balansräkning Not 2011 2010<br />
Tillgångar<br />
Anläggningstillgångar<br />
Materiella anläggningstillgångar<br />
Inventarier 1 kr 1 kr<br />
Finansiella anläggningstillgångar<br />
Aktier och andelar 503 kr 503 kr<br />
Summa anläggningstillgångar 3. 504 kr 504 kr<br />
Omsättningstillgångar<br />
Kortfristiga fordringar<br />
Arbetarekommuner 320 598 kr 176 967 kr<br />
Övriga kortfristiga fordringar 31 112 kr 53 964 kr<br />
Avräkningar arbetarekommuner 271 552 kr 191 412 kr<br />
Skattekonto fodran 3 264 kr 3 264 kr<br />
Sparkonto OK 14 027 kr 14 027 kr<br />
Kassa och Bank<br />
Kassa 2 438 kr 1 881 kr<br />
Postgiro 96 391 kr 1 828 528 kr<br />
Bank 4. 213 959 kr 303 899 kr<br />
Bank valet 4. 327 352 kr 212 420 kr<br />
Bank avsättningskonto 4. 400 440 kr 0 kr<br />
Fond Swedbank 4. 600 000 kr 500 000 kr<br />
Summa omsättningstillgångar 2 281 134 kr 3 286 363 kr<br />
20<br />
Summa tillgångar 2 281 638 kr 3 286 867 kr
<strong>Socialdemokraterna</strong> Västerbotten<br />
Orgnr: 894000-4735<br />
Balansräkning Not 2011 2010<br />
Skulder och eget kapital<br />
Eget kapital<br />
Kapitalbehållning 1 475 409 kr 275 311 kr<br />
Årets resultat 286 351 kr 214 807 kr<br />
Summa eget kapital 1 761 760 kr 490 119 kr<br />
Avsättningar<br />
Reserverade medel 327 352 kr 698 142 kr<br />
21<br />
Kortfristiga skulder<br />
Skatter 59 158 kr 62 116 kr<br />
Upplupna RFV avgifter 38 298 kr 42 837 kr<br />
Övriga kortfristiga skulder 7 863 kr 71 923 kr<br />
Upplupna semesterlöner 66 078 kr 121 788 kr<br />
Upplupna soc.avg sem lön 21 128 kr 38 632 kr<br />
Förutbetalda intäkter 0 kr 1 761 309 kr<br />
Summa kortfristiga skulder 192 525 kr 2 098 605 kr<br />
Summa skulder och eget kapital 2 281 638 kr 3 286 867 kr<br />
Ställda säkerheter Inga<br />
Ansvarsförbindelser Inga
<strong>Socialdemokraterna</strong> Västerbotten<br />
Orgnr: 894000-4735<br />
Bokslutskommentarer<br />
Not 1. Intäkter<br />
Not 2. Kostnader<br />
22<br />
Medlemsavgifterna avser distriktets del av den totala medlemsavgiften, vilken vi<br />
erhåller av partistyrelsen. Under punkten anslag ingår partistödet från<br />
landstinget, samt anslag från partiet centralt. Under punkten övriga intäkter ingår<br />
lönebidrag samt fakturerade intäkter från kopiering och porton, samt de anslag<br />
som erhållits för medfinansiering av kursverksamhet.<br />
Verksamhetens kostnader har i stort följt budget. En satsning på studier har<br />
påbörjats vilket gör att kostnaderna för kursverksamheten har varit högre än<br />
budgeterat. Under punkten anslag har 500 000 kr enligt budget avsatts till<br />
säkrande av personalkostnader. Dessa överföres successivt till Eticha<br />
stiftelsefond.<br />
Not 3. Aktier och andelar<br />
Not 4. Bankmedel<br />
VF aktier värderade till 503 kr. Inventarier 1 kr.<br />
Bank, avser verksamhetens ordinarie konto. 213 959 kr.<br />
Bank valet, avser för valet avsatta pengar på särskilt konto. 327 352 kr.<br />
Avsättningskonto, avser konto där 500000 kr enligt 2011 års budget är avsatt för<br />
att placeras i Fond Swedbank. 100 000 kr överfördes före årsskiftet till fonden.<br />
Omflyttningen sker vidare under 2012.<br />
Kontots saldo vid årsskiftet är 400 440 kr.<br />
Fond Swedbank, avser pengar avsatta till säkrande av personalkostnader.<br />
Till fonden är avsatt 600 000 kr. Vid årsskiftet var fondens marknadsvärde<br />
616 345 kr.
25<br />
LÄNETS SOCIALDEMOKRATISKA RIKSDAGSGRUPP<br />
Helén Pettersson<br />
Miljö och Jordbruksutskottet Ledamot<br />
Utrikesutskottet Suppleant<br />
Nordiska Rådets svenska delegation Suppleant<br />
Länsbänksansvarig<br />
Naturvårdsverkets insynsråd Ledamot<br />
Jordbruksverkets insynsråd Ledamot<br />
Ibrahim Baylan<br />
Utbildningsutskottet Suppleant<br />
Katarina Köhler<br />
Civilutskottet Arbetande suppleant<br />
Miljö- och Jordbruksutskottet suppleant<br />
Isak From<br />
Kulturutskottet Ledamot<br />
Utbildningsutskottet suppleant<br />
Motioner väckta under allmänna motionstiden 2011<br />
Helén Pettersson<br />
Avskaffande av fideikommiss<br />
Förenklat faderskapserkännande och gemensam vårdnad<br />
Barnahus<br />
Nationellt skogsmuseum<br />
En filial till moderna museet till Umeå<br />
Nationellt viktigt att utveckla Sofie<br />
Kulturhuvudstadsåret som nationellt intresse<br />
Folkbildningens utveckling<br />
Fri entré till statliga museer<br />
En bok för alla och andra läsfrämjande åtgärder<br />
Sveaskogs arrendepriser<br />
Kvinnors situation i sjukförsäkringen<br />
Statliga bidrag till personliga ombud<br />
Dawit Isaak<br />
Ibrahim Baylan<br />
Museum över den svenska demokratins framväxt<br />
Personvalsspärren<br />
Katarina Köhler<br />
Jämlika och rättvisa bonusar i idrotten<br />
Fler och mer nyanserade nyhetsrapporteringar i dagspressen<br />
Utvärdering av djurskyddstillsynen<br />
Nettodebitering av el<br />
Solidarisk skatt<br />
Omdragning av E4 genom Västerbotten och Västernorrland<br />
Behovet av Norrbotniabanan<br />
Erkänn Palestina som stat
Isak From<br />
Stöd till arbetslösa dag 1<br />
Ungdomars situation<br />
Nolltolerans mot dödsolyckor på jobbet<br />
Ungdomar behöver bättre möjligheter till eget boende<br />
Regionbildning med tillväxt i fokus<br />
Fler och mer nyanserade nyhetsrapporteringar i dagspressen<br />
Utvärdering av djurskyddstillsynen<br />
Möjligheter till en modern trafiksäker bruksbil<br />
Ekonomiska förutsättningar för samebyar med hög rovdjursbelastning<br />
Skoterleder<br />
Fjälljakt (skogslänsmotion)<br />
Snabb handläggning och besiktning av björnkött<br />
Träförädling<br />
Översyn av de regionala utvecklingsmedlen<br />
Kömiljarden till förmån för fler fasta platser<br />
Fungerande omställning till ny teleteknik<br />
Tillgänglighet till bilbesiktning<br />
Inlandsbanan som ett fungerande transportalternativ<br />
Motorhobbyn och det rullande kulturarvet<br />
Flygplatsberedskap för ambulansflyg<br />
Kultursatsningar och utbildningssatsningar<br />
Barn med behov av särskilt stöd<br />
26<br />
Utöver detta har ledamöterna medverkat i ett stort antal kommittémotioner, d.v.s. de<br />
motioner som utskottsgrupperna skriver på propositioner och budgetförslag, samt ett<br />
antal motioner till allmänna motionstiden med stort antal undertecknare.<br />
2011 inleddes med stor optimism när vi enades om att utse Håkan Juholt till<br />
partiledare. Många socialdemokrater gladdes åt valet, och på partikongressen var<br />
stämningen mycket god när Håkan valdes och höll ett starkt ideologiskt linjetal.<br />
Under året har dock de negativa rubrikerna varit många. Opinionssiffrorna har åkt<br />
upp och ned, och är självklart präglad av den debatt som förs i media, som tyvärr<br />
oftast är initierad från interna, anonyma källor inom partiet. Vi har ett stort arbete<br />
framför oss, att få siffrorna att vända, likväl som att få tillbaka en god stämning och<br />
tillit till varandra i partiet och inom riksdagsgruppen.<br />
Ett antal politiska segrar har dock skett under året. Med en minoritetsregering så sker<br />
emellanåt politiska segrar i riksdagens kammare, då regeringen får vika sig i vissa<br />
förslag. Så har skett även under detta år, bland annat gällande delar i<br />
sjukförsäkringen. Vi har dock fortfarande inte sett frukten av någon av de vunna<br />
voteringarna, så vi ser fram mot att fortsätta driva opinion och tvinga fram<br />
förändringar i dessa och andra frågor under 2012.<br />
För Västerbottens socialdemokratiska riksdagsgrupp i januari 2012.<br />
Helén Pettersson
27<br />
LÄNETS SOCIALDEMOKRATISKA LANDSTINGSGRUPP<br />
Landstingsgruppen har sammanträtt vid sju tillfällen under 2011 varav fem gånger i<br />
samband med landstingsfullmäktige i Umeå, en gång i samband med nyvaldsutbildningen<br />
i Skellefteå samt en sammankomst med två dagars budgetdiskussioner i<br />
Lycksele. Stefan Bergman har varit gruppens mötesordförande, Harriet Hedlund<br />
dess vice mötesordförande och Britt-Louise Ericsson sekreterare.<br />
Landstingsgruppen har under året fört kontinuerliga diskussioner kring verksamhet,<br />
personal, ekonomi och budgetfrågor. Arbete har dock fokuserat på att skapa en<br />
ekonomi i balans. Landstinget har haft en finansiell utmaning att minska den totala<br />
kostnaden med 150 miljoner kronor för verksamheten år 2012. Det finns inga enkla<br />
åtgärder för att klara så stora effektiviseringar och gruppen har valt att jobba med<br />
strukturförändringar och riktade insatser inom en rad områden.<br />
<strong>Socialdemokraterna</strong> och miljöpartiet har tillsammans bildat den styrande majoriteten i<br />
landstinget. Fram till hösten 2011 var även vänsterpartiet en del av majoriteten men<br />
på grund av oenighet när det gällde ekonomin så lämnade vänsterpartiet majoriteten.<br />
Landstingsgruppen har även visat fortsatt engagemang och diskuterat framtidsfrågor<br />
inom hälso- och sjukvården samt länets tillväxt och utveckling. Den långsiktiga<br />
visionen är att Västerbotten skall ha världens bästa hälsa och friskaste befolkning år<br />
2020 och all verksamhet ska bidra till att uppfylla denna vision.<br />
Under året har verksamhet inom kultur och regional utveckling överförts till Region<br />
Västerbotten.<br />
Gruppstyrelsen har genomfört tretton sammanträden under året 2011. Styrelsen har<br />
bestått av Peter Olofsson (ordförande), Karin Lundström, Erik Bergkvist, Kenneth<br />
Andersson, Harriet Hedlund, Janeth Lundberg, Marita Fransson, Nina Loughlin,<br />
Maria Lindberg (partidistriktets 1:a ombudsman), Britt-Louise Ericsson (sekreterare)<br />
samt politiska sekreterarna Thomas Wennström och Moa Brydsten.<br />
Umeå i januari 2012<br />
Landstingsgruppens styrelse<br />
S-KVINNOR<br />
S-kvinnor i Västerbotten har under året flyttat fram våra politiska positioner. Vi har<br />
många s-kvinnor som har betydelsefulla politiska uppdrag. Alla våra politiskt valda<br />
kvinnor borde bli medlemmar när nu feminism och jämställdhet diskuteras allt<br />
oftare, inte minst i partiet. Vi har gått i fronten under många år när det gäller dessa<br />
frågor. Inte minst har Lena Sandlin, ledarskribent i VF, gett många förnyad energi att<br />
fortsätta det arbetet. S-kvinnor behövs.<br />
Som vanligt så är det de lokala klubbarna som bygger ett kvinnoförbund. I<br />
Västerbotten måste vi framhålla deras arbete som är otroligt viktigt för<br />
s-kvinnor men också för partiet. Vi hade under mars årskonferens i Skellefteå med<br />
Katarina Köhler som medverkande. Hon berättade om de politiska diskussioner som<br />
förs i riksdagen och
28<br />
hur hårt den borgerliga politiken i regeringen slår inte minst mot kvinnor och barn.<br />
Det plus krisen i partiet har också präglat s-kvinnors politiska ställningstagande.<br />
Mycket av arbetet under våren präglades av att S-kvinnor skulle ha förbundsmöte i<br />
augusti. Många motioner fanns att behandla, flera från Umeå.<br />
Vi hade också ett ordförandeval framför oss som slutligen vanns av Lena<br />
Sommestad, som också Västerbotten hade nominerat. Debatterades mycket gjordes<br />
sex-timmars arbetsdag och delad föräldraförsäkring bland många andra.<br />
Vi hade tre ombud, Maggie Swande Robertsfors, Sonja Sandqvist Lycksele och<br />
Marianne Garnelius Umeå.<br />
Vår välbesökta höstupptakt ägde rum i Umeå med Lena Sandlin som hade en<br />
föreläsning med diskussioner om ideologi och hur den borgerliga regeringen vill<br />
förändra Sverige och som var som var mycket givande. Naturligtvis så har hela<br />
partiets problem och vår otydlighet i politiken diskuterats och debatterats under hela<br />
hösten. Trots detta så har vi sett en liten medlemsökning som vi hoppas kunna bättra<br />
på nästa år. Vi ser med stor optimism fram emot det nya verksamhetsåret och där vi<br />
skall ladda inför valet 2014.<br />
Vi vill också tacka partidistriktet för ett gott samarbete och hoppas att det fortsätter<br />
kommande år.<br />
Skelleftehamn i januari 2012<br />
Britta Rådström<br />
ordförande<br />
UNGDOMSDISTRIKTET<br />
I SSU Västerbotten har vi under året fokuserat på studier och att bygga upp en stabil<br />
bas av aktiva unga socialdemokrater. Under året har vi haft kurshelger med fackligt<br />
tema, en kurs som behandlat internationella kriser och högerextremism samt<br />
styrelseutveckling med alla styrelser i SSU-kommunerna. Under året har vi haft<br />
aktiva SSU-kommuner i Robertsfors, Skellefteå, Storuman, Umeå och Vilhelmina<br />
samt en studentklubb, Umeå socialdemokratiska högskoleförening.<br />
SSU-distriktet har deltagit på utåtriktade Facket i Vinterland, i LO:s satsning ”Stora<br />
Resan”, på festivaler och marknader så som Trästocksfestivalen och Åselemarknad.<br />
Distriktet har även stöttat SSU-kommunerna vid skolvärvning och annan verksamhet<br />
där läxläsning på Ersboda i Umeå, något som provats även i Lycksele och Storuman,<br />
har rönt stor uppmärksamhet i media och är en aktivitet där SSU samarbetat med<br />
ABF och Unga Örnar.<br />
Det stora under året var SSU:s kongress där Västerbottens delegation bestod av 8<br />
personer. Tillsammans drev vi bland annat igenom krav på ett återförstatligande av<br />
järnvägen, en satsning på att anställa ytterligare 200 000 personer i offentlig sektor,<br />
samt allas barns rätt till skolgång i närheten av sitt hem.<br />
Umeå i februari 2012<br />
Björn Wiechel<br />
Ordförande
VF INTRESSENTER<br />
29<br />
VF Intressenter AB representerar de fackliga och politiska organisationernas ägande<br />
i Västerbottens Folkblad som är 9 procent av bolaget.<br />
27 augusti 2011 flyttade Västerbottens Folkblads redaktion in i tidningshuset på<br />
Västerslätt och huserar numera i samma lokaler som övriga koncernen.<br />
Upplageutvecklingen på papperstidningen är fortsatt bekymmersam. VFs styrelse<br />
bedömer att siffrorna - som presenteras 24 februari - för 2011 kommer att hamna på<br />
ett minus på 600 exemplar. Det innebär ett tapp i samma storlek som under 2010.<br />
Tappet innebär att Folkbladets upplaga kommer att ligga på 11 700 exemplar.<br />
Upplagan för 2010 var 12 300 exemplar, vilket innebär ett tapp på 5 procent.<br />
Förutom att upplagan minskar är det också bekymmersamt att vi hamnar under<br />
12 000 exemplar. Det innebär att vi inte längre är berättigade till fullt presstöd, vilket<br />
ger en minskad intäkt på cirka 0,5 tkr.<br />
Webbsiffrorna under 2011 minskade, till stor del på grund av att bloggen<br />
UnderbaraClara flyttade från folkbladet.nu. Snittet per vecka på folkbladet.nu var<br />
50 756 unika besökare under 2011, vilket innebär ett tapp på 10 procent jämfört med<br />
2010. Styrelsen konstaterar att webbupplagan var svag under inledningen under<br />
2011, men att den har återhämtat sig och visat bättre siffror under slutet av året.<br />
Under 2010 var Folkbladets webbintäkter 1 703 tkr. Under 2011 var webbintäkterna<br />
2 092 tkr, en ökning på 389 tkr, vilket motsvarar 23 procent. De främsta intäkterna<br />
kommer från displayannonser (banners) via loka försäljning samt den försäljning som<br />
genereras från Mediekompaniet.<br />
Umeå i februari 2012<br />
Maria Lindberg<br />
Vd
30<br />
Motioner till 2012 års distriktskongress<br />
Nr Motion Arb.kom. Föredragande Sid<br />
1. Fastighetsavgift Malå Lennart Holmlund 32<br />
2. Arbetsskadeförsäkring Umeå Per-Erik Johansson 33<br />
3. Samordningsförbundens finansiering<br />
bör förbättras Umeå Erik Bergkvist 35<br />
4. Att socialdemokraterna inför ett<br />
kompkonto, för att människor ska… Umeå Katarina Köhler 37<br />
5. Insemination på lika villkor Umeå Harriet Hedlund 39<br />
6. Bra mat – en rättighet för alla Umeå Marita Fransson 41<br />
7. Hur våra skattepengar används ska<br />
inte vara företagshemligheter Umeå Peter Olofsson 44<br />
8. Avveckla inte sjukvården i V-botten Umeå Peter Olofsson 46<br />
9. Förbud mot vinstutdelning i friskolor<br />
som drivs i vinstsyfte Umeå Isak Frohm 48<br />
10. Kongress vartannat år Umeå Katarina Köhler 50<br />
11. Medlemskapets värde Umeå Katarina Köhler 51<br />
12. Ny lag om terapifrid behövs Umeå Janeth Lundberg 53<br />
13. En socialt utformad bostadspolitik<br />
- tryggt och anpassat boende för äldre Umeå Lennart Holmlund 54<br />
14. Verka för ett mänskligt arbetsliv Umeå Per-Erik Johansson 58<br />
15. Utred ett nytt ekonomiskt system Umeå Bert Öhlund 60<br />
16. Gemensamt ägande för ett hållbart<br />
resursanvändande Umeå Mikael Berglund 62<br />
17. Utveckla den högre utbildningen<br />
och möjligheten för fler att studera Umeå Isak Frohm 64<br />
18. Gör gröna folkhemmet till nästa<br />
samhällsbygge Umeå Mikael Berglund 70<br />
19. Avskaffa RUT avdraget Umeå Mikael Lindfors 72<br />
20. Rätt till heltid Umeå Per-Erik Johansson 74<br />
21. Barnomsorg på obekväm arbetstid Umeå Lilly Bäcklund 76<br />
22. Sex timmars arbetsdag Umeå Lennart Holmlund 77<br />
23. Genusvetenskap i lärarutbildningen Umeå Isak Frohm 79
24. Delad föräldraförsäkring Umeå Åke Nilsson 81<br />
25. Beskattning av kraftproducenter Storuman Mikael Berglund 83<br />
26. Kulturhus i Tärnaby Storuman Mikael Lindfors 85<br />
27. E4an Umeå-Skellefteå Robertsfors Johan Söderling 87<br />
28. Permanent förläggning av<br />
distriktskongressen till Lycksele Norsjö Johan Söderling 88<br />
29. Företagsflyttningar Lycksele Gun Ivesund 89<br />
30. Kontanthantering Lycksele Gun Ivesund 90<br />
31. Regionalt ungdomsinflytande Lycksele Erik Bergkvist 91<br />
32. Stoppa vinstdrivande vårdföretag Lycksele Harriet Hedlund 92<br />
33. Utomhusvistelse till våra äldre Lycksele Janeth Lundberg 93<br />
34. Pedagogiska måltider till personer<br />
med demenssjukdom Lycksele Janeth Lundberg 95<br />
35. Ekonomisk trygghet i de sociala<br />
försäkringssystemen Malå Åke Nilsson 96<br />
36. A-kassans regler för arbetslösa med<br />
politiska uppdrag (förtroendevalda) – en<br />
demokratifråga Bjurholm Karin Malmfjord 97<br />
37. ”Zebralagen” eller väjningsplikt vid<br />
oövervakade övergångsställ Skellefteå Mikael Lindfors 99<br />
38. Kraftigt ökade bedrägerier Skellefteå Karin Malmfjord 101<br />
39. Utökad facklig/politisk samverkan Skellefteå Per-Erik Johansson 102<br />
40. Avskaffandet av omotiverade<br />
skatteprivilegier Skellefteå Bert Öhlund 104<br />
41. Vårdgarantier och annat otyg Skellefteå Marita Fransson 107<br />
42. Statliga verks hantering av<br />
dröjsmålsavgifter Skellefteå Mikael Berglund 110<br />
43. Insemination på lika villkor Skellefteå Harriet Hedlund 112<br />
44. Påreglera telemarknaden Skellefteå Isak Frohm 114<br />
45. Skyddandet av kvinnors och barns<br />
Rättigheter Skellefteå Gun Ivesund 116<br />
31
32<br />
1. Fastighetsavgift<br />
Motionär: Martin Norehn, Malå arbetarekommun<br />
Enligt Lagen (2007:1398) om kommunal fastighetsavgift ska Fastighetsavgift betalas för<br />
sådana fastigheter som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhusenhet,<br />
ägarlägenhetsenhet, hyreshusenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns<br />
vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller tomtmark för småhus.<br />
Om nu lagen ska finnas kvar tycker jag att även energianläggningar borde ingå i den<br />
kommunala fastighetsavgiften.<br />
Med anledning av detta föreslår jag<br />
att distriktskongressen ger våra riksdagsledamöter i uppgift att driva frågan om att<br />
energianläggningar ska ingå i den kommunala fastighetsavgiften<br />
Malå den 6 oktober 2011<br />
Martin Norehn<br />
Malå arbetarekommun ställer sig bakom motionen.<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 1<br />
Föredragande: Lennart Holmlund<br />
Motionären föreslår att energianläggningar ska ingå i den kommunala fastighetsavgiften. Alla<br />
bostäder i småhus, ägarlägenheter och hyreshus får kommunal fastighetsavgift.<br />
Energianläggningar omfattas inte av den kommunala fastighetsavgiften. Energianläggningar<br />
används till att producera el, gas, värme eller kyla och kräver tillstånd för att kunna<br />
produceras.<br />
Enligt lagen om skatt på energi är all elektrisk kraft som förbrukas i Sverige skattepliktig.<br />
Skattesatsen beror dels på om du är privatkund eller företagskund och i det senare fallet<br />
vilken verksamhet som företaget bedriver, men också var i landet elen används.<br />
Samtliga kommuner i Norrbottens-, Jämtlands och Västerbottens län, samt kommunerna<br />
Ljusdal, Malung, Mora, Orsa, Sollefteå, Torsby, Ånge, Älvdalen och Örnsköldsvik är<br />
kommuner med lägre energiskattesats.<br />
Det som motionären förslår, dvs. att energianläggningar skulle ingå i den kommunala<br />
avgiften, skulle slå sönder nuvarande system och skapa större orättvisa mellan medborgare i<br />
olika kommuner. Beroende på om medborgarna har ”turen” eller ”oturen” att bo i rätt eller fel<br />
kommun så skulle det enligt motionärens förslag få stor påverkan på just den kommunens<br />
ekonomi och möjlighet att påverka sin nivå på skattesatsen. Det skulle även inom<br />
exempelvis Västerbottens län skapa stora skillnader mellan kommuner, inte bara mellan<br />
kommuner i norr och söder. Vinnarkommuner i Västerbotten skulle vara de kommuner som<br />
har energianläggningar då de geografiskt ligger i kommunen och i så fall skulle omfattas av<br />
en fastighetsavgift medan förlorare är de kommuner som inte har egna energianläggningar.<br />
Motionären bygger sin tanke på ett system som finns i Norge, men i Sverige har vi ett<br />
inkomst- och utjämningssystem som omfördelar utifrån kommunernas förutsättningar. Det<br />
kommunala utjämningssystemet syftar till att göra det möjligt att tillhandahålla en likvärdig<br />
service för kommunmedborgarna. Det gör att kommunerna tilldelas resurser utifrån två<br />
grunder; antingen inkomst- eller strukturutjämning.<br />
Inkomstutjämning baseras på kommunens inkomster från skatteintäkter. En kommun med<br />
högre inkomst per invånare betalar pengar till staten som omfördelar till kommuner med<br />
lägre inkomst. Strukturutjämningen utjämnar för kostnader som inte går att påverka såsom<br />
t.ex. ålderssammansättning och geografi.
33<br />
Sveriges system bygger på solidaritet med varandra, mellan medborgare och kommuner.<br />
Det bör inte förändras.<br />
Med anledning av ovanstående förslår distriktsstyrelsen distriktskongressen besluta<br />
att avslå motionen<br />
2. Arbetsskadeförsäkring<br />
Motionär: Ulf Björk, Umeå arbetarekommun<br />
I Sverige har vi haft tre arbetsskadeförsäkringar 1977, 1993 och 2002. Tanken med LAF<br />
2002 var att kvinnors arbetssjukdomar; ospecifik muskelsmärta, skulle kunna godkännas. I<br />
övrigt var LAF 1993 för "skarpt" skriven, därför förändringen 2002.<br />
Som det ser ut i dagsläget får många av LO:s medlemmar inte sina arbetssjukdomar<br />
godkända. En av anledningarna till att man inte uppfyller LAF, som vi ser det, är att<br />
Försäkringskassan har omorganiserats och att Arbetsskadenämnderna har försvunnit och<br />
det medborgerliga inflytandet inte längre finns. Detta är högerregeringens förändringar. Den<br />
socialdemokratiska partikongressen 2009 beslutade att det medborgerliga inflytandet skulle<br />
återställas på något sätt.<br />
Högerregeringens förändring av sjukpenning och sjukersättning har medfört att allt färre<br />
kommer att få sina arbetsskador och livräntor prövade. Därför var S-kongressens beslut om<br />
införande av arbetsskadesjukpenning positiv.<br />
Som det ser ut är arbetsskadeanmälningar i dagsläget i många fall undermåliga, vilket kan<br />
medföra att Försäkringskassan har svårt att fatta beslut på ett korrekt underlag.<br />
Företagshälsovården bör därför vara behjälplig i samband med exponerings- och<br />
arbetsskadeutredningar. Försäkringskassan styrs i dag i alltför stor utsträckning av<br />
försäkringsmedicinska rådgivarnas utlåtanden och bedömningar. Det är sällan som<br />
handläggarna går emot utlåtanden från försäkringsmedicinska rådgivarna.<br />
Försäkringsmedicinska rådgivarens kompetens är dessutom varierande och på intet sätt en<br />
garant för rättssäkerhet och likabedömning. Försäkringsmedicinske rådgivarens möjligheter<br />
att i tillräcklig omfattning hålla sig ajour med de vetenskapliga rön som har betydelse för en<br />
korrekt bedömning i varje enskilt fall är starkt begränsade.<br />
Som exempel på detta förlorar medlemmarna sin rätt till arbetsskada och livränta på grund<br />
av att försäkringsmedicinska rådgivare ofta hänvisar till åldersförändringar, fast de oftast inte<br />
har några belägg för detta. Som bevis för att de har fel finns det vetenskap och konsensus<br />
som styrker att det i många fall inte är degenerationer/besvär som ger besvär. Ändå skyller<br />
de försäkringsmedicinska rådgivarna alltför ofta på åldersförändringar, vilket är helt felaktigt.<br />
Det krävs en förändring för att komma till rätta med de systembrister som finns i<br />
ärendehanteringen i dag, där också en sammanblandning mellan försäkringsmedicin och<br />
försäkringsjuridik sker i alltför stor omfattning. Det händer alltför ofta att, när det kommer in<br />
nya medicinska underlag från behandlande läkare eller annan expertis, handläggarna utan<br />
att ta kontakt med försäkringsmedicinsk rådgivare går emot underlagen, trots att de inte har<br />
medicinsk kunskap.<br />
Förvaltningsdomstolarna har i dagsläget begränsad medicinsk kompetens. Trots det<br />
använder man sällan sakkunnighetsutlåtande, vilket medför att ärendehantering och beslut i<br />
alltför stor utsträckning inte överensstämmer med lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF) och<br />
dess intentioner. Detta liksom hanteringen inom Försäkringskassan bidrar till upplevd<br />
rättsosäkerhet bland aktörer och försäkrade inom systemet.
34<br />
I och med detta är det rimligt att försäkringsmedicinska rådgivarna kopplas bort från<br />
Försäkringskassan och att en oberoende resurs som Yrkes- och miljömedicinska kliniker tar<br />
över försäkringsmedicinska rådgivarnas roll.<br />
Även det medborgerliga inflytandet bör återinföras för att stärka rättssäkerheten.<br />
Vi föreslår Distriktskongressen besluta ge Distriktsstyrelsen i uppdrag att verka för<br />
att arbetsskadenämnderna återinförs<br />
att företagshälsovården eller de arbetsmiljömedicinska klinikerna är behjälplig i<br />
samband med exponerings- och arbetsskadeutredningar<br />
att de försäkringsmedicinska rådgivarna kopplas bort från Försäkringskassorna<br />
samt att en oberoende resurs som yrkes- och miljömedicinska kliniker tar över<br />
försäkringsmedicinska rådgivarnas roll<br />
att arbetsskadesjukpenningen återinförs<br />
att motionen sänds till den parlamentariska utredningen<br />
Umeå den 14 november 2011<br />
IF Metalls S-förening<br />
gm Ulf Björk<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären tar upp frågan om rätt till arbetsskadesjukpenning. Då Försäkringskassans<br />
handläggare går på de försäkringsmedicinska rådgivarnas bedömning och utlåtanden är det<br />
viktigt för bedömningen att underlaget är bra. För att säkerställa detta bör<br />
företagshälsovården involveras i utredningarna då dessa har kunskap när det gäller det<br />
specifika fallets förutsättningar, vilket inte alltid de försäkringsmedicinska rådgivarna besitter,<br />
samt att förvaltningsdomstolarna ofta använder dessa rådgivares bedömningar och<br />
utlåtanden som underlag.<br />
Då de försäkringsmedicinska rådgivarna inte alltid har den specialistkompetens<br />
som behövs i det enskilda fallet, samtidigt som förvaltningsdomstolarna använder sig att<br />
detta material får den enskilde inte en rättssäker bedömning. Genom att som motionen<br />
föreslår koppla bort försäkringsrådgivarna och ersätta dessa med en oberoende resurs torde<br />
man säkerställa den enskildes rätt till en riktig bedömning.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till de<br />
socialdemokratiska ledamöterna i den parlamentariska utredningen<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till de<br />
socialdemokratiska ledamöterna i den parlamentariska utredningen<br />
Christer Lindvall, ordförande
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 2<br />
Föredragande: Per-Erik Johansson<br />
35<br />
Motionären pekar på ett antal omständigheter kring hantering och beslutsgång avseende<br />
arbetsskadeförsäkringen som det finns anledning beakta och som bör ligga till grund för en<br />
omprövning av utformningen av denna. Det är distriktsstyrelsens mening att<br />
medborgarinflytandet i socialförsäkringarna bör stärkas. Likaså bör det tillförsäkras de<br />
försäkrade att ett tillfredsställande underlag finns vid handen då beslut skall fattas. Beslut<br />
som många gånger har stor betydelse för den enskilde vid skada/sjukdom som uppstått i<br />
arbetet. Att vid skada/sjukdom som uppstått i arbetet garanteras ett försäkringsskydd i den<br />
form som motionären föreslår ligger i linje med en socialdemokratisk politik för<br />
socialförsäkringarna.<br />
Först beslut i partiet sedan skickas till parlamentariska gruppen<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen besluta:<br />
att bifalla motionen<br />
att sända motionen till partikongressen 2013<br />
att avslå tredje att-satsen med hänvisning till ovanstående resonemang<br />
3. Samordningsförbundens finansiering bör förbättras<br />
Motionär: Ulf Björk, Umeå arbetarekommun<br />
I dagens Sverige finns drygt åttiofem samordningsförbund och mer än 200 kommuner är<br />
med i något samordningsförbund. Samordningsförbunden arbetar för att rehabilitera de som<br />
står längst från arbetsmarknaden och är utan arbete. En del av dessa människor har<br />
försörjningsstöd, en del har aldrig haft något arbete.<br />
De samhällsekonomiska utvärderingar som samordningsförbunden själva har gjort visar på<br />
goda positiva effekter på både samhällsnivå och för respektive samverkanspart. Man kan<br />
främst framhålla den positiva utvecklingen för många människor som har deltagit i och<br />
genomgått Finsams olika aktiviteter. De har därigenom fått ett eget arbete och egen<br />
försörjning.<br />
Det är viktigt att staten förändrar lagstiftningen så att de inte är bundna av procentsatser.<br />
Som det är i dag måste kommun och landsting gå in med 50 procent för att få ut de pengar<br />
som staten har fördelat.<br />
En av fördelarna med samordningsförbundet är att det i styrelsen finns en politiker från<br />
kommunen, en politiker från landstinget, en tjänsteman från Försäkringskassan, en<br />
tjänsteman från Arbetsförmedlingen. Man får på så vis en bredd som är positiv för<br />
samordningsförbunden. Lokala utvärderingar visar entydigt på positiva effekter för<br />
medborgare som upplever sig sedda, fått stärkt självkänsla, upplevt bättre hälsa och ökad<br />
arbetsförmåga samt fått hjälp att ta itu med de problem som är ett hinder för att komma till<br />
egen försörjning.<br />
Vi föreslår Distriktskongressen ge riksdagsledamöterna i uppdrag att verka för<br />
att staten tillför mer resurser till samordningsförbunden<br />
att förändra lagstiftningen så att staten inte är bundna av procentsatser för att<br />
bevilja medel
Umeå den 14 november 2011<br />
IF Metalls S-förening<br />
genom<br />
Ulf Björk<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären tar upp en viktig fråga om hur finansieringen ska ske av de antal<br />
samordningsförbund som startats i Sverige.<br />
36<br />
Nuvarande regelsystem utgår från att staten svarar för 50 %, kommun och landstinget svarar<br />
för den andra halvan.<br />
Det som hände i budgetproppen var rätt väg att gå. Det vill säga att samordningsförbunden<br />
fått ett anslag i det stora anslaget för rehabilitering. Med en egen rubrik med avsatta medel.<br />
Dock kommer det att behövas mer pengar för att svara upp mot de nya<br />
samordningsförbunden som bildas, i dagsläget är medlen konstanta blir det fler förbund<br />
minskar kakan.<br />
Det andra är att arbeta för att komma ifrån de procentsatser som styr i nuvarande system.<br />
Stat 50 %, landstig och kommun 25 vardera.<br />
Detta borde vi komma ifrån så vi kan fokusera på en modern rehabiliteringen över<br />
huvudmannagränserna.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 3<br />
Föredragande: Erik Bergkvist<br />
Motionen tar upp en mycket viktig fråga, hur de längst från arbetsmarknaden skall kunna<br />
komma tillbaka.<br />
Distriktsstyrelsen delar motionärens och Umeå AKs uppfattning att systemet måste tillåta<br />
mer flexibilitet, samtidigt som statens finansiering inte får urholkas.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen besluta:<br />
att bifalla motionen<br />
att sända motionen till partikongressen 2013<br />
att ge länets S-riksdagsledamöter i uppdrag att arbeta i motionen anda
37<br />
4. Att socialdemokraterna inför ett kompkonto, för att människor<br />
ska få ett mer flexibelt arbetsliv och möjlighet att själva bestämma<br />
mer över sin tid<br />
Motionär: Ulf Liljegren, Umeå arbetarekommun<br />
Dagens rutbidrag är kanske en lösning på vissa människors problem med att ta hand om<br />
sina barn, städa eller putsa fönster. Men det löser däremot inte problemet för oss som inte<br />
har råd med kö av olika sorter betjänttjänster.<br />
För oss människor som inte har råd med barnflickor(varken vitt eller svart, eller bara under<br />
kollektivavtalet avlönade), städare eller fönsterputsare är det orättvist att vi ska vara med och<br />
betala för att människor bor i hus så stora att de inte hinner städa dem, eller att vi ska vara<br />
med och betala för statsråds barnflickor. Vi betalar för miljonärens städhjälp, när pengarna<br />
istället kunde gå till pensionärens hemhjälp.<br />
Bland mina gamla arbetskamrater och bland mina extraarbetande studiekamrater är det inte<br />
många som använder rutbidraget, någon kanske gör det ibland, men då inte ofta för summor<br />
som lika gärna hade kunnats betalas vitt. Så visst kan rutbidraget lösa livspusslet för en del,<br />
men för oss de många har det bara inneburit att våra skattepengar går från skola, vård och<br />
omsorg, till att bli ett bidrag till dem som har olika betjänttjänster.<br />
Att vara stressad är ingen höginkomsttagarsjukdom, utan i tvärtom. Våra vänner och bekanta<br />
stupar också i soffan efter jobbet, bara för att direkt studsa upp och försöka hinna med alla<br />
bestyr som måste hinnas med. För om det är något, att inte få ihop livspusslet, så är det en<br />
folksjukdom. För många handlar det inte heller om att få ihop tidspusslet, utan också<br />
plånboksbekymren. Kostnaden för ett tandläkarbesök kan se olika ut, ett hål kan lagas i<br />
tanden, samtidigt som det blir ett på kontot, när notan kommer och jag har varit tvungen att<br />
ta ledigt från arbetet och förlorat lön. Eller så jobbar jag in timmarna och försöker sedan<br />
hinna med lika mycket som innan, fast under kortare tid.<br />
Frågan om hur pusslet med pengar och tid, att ha råd att gå tidigare för att hämta från dagis<br />
eller ta en välbehövd ledig eftermiddag eller vad det nu kan vara, ska lösas är en fråga som<br />
socialdemokratin bör ha svar på innan nästa val. Ett förslag till lösning på problemet skulle<br />
vara ett kompkonto, efter modell av träindustriavtalets arbetstidskonto.<br />
Kontot går till så att en viss procent på lönen läggs i ett konto och blir en viss lön för ett visst<br />
antal lediga timmar.<br />
Ex. 0,5 % innebär 9 lediga timmar. Då kan jag som arbetare ta ledigt 1 timme, och få pengar<br />
från mitt konto. Självklart sker detta som alla andra ledighetsansökningar, i en ömsesidig<br />
förståelse, i de flesta fall.<br />
0,5 % skulle kunna vara en början och tas från de redan överfinansierade sociala avgifterna.<br />
Egenföretagare skulle kunna få ett förhöjt grundavdrag och pensionärer höjt grundpension.<br />
Efter ett semesterår kan, om det finns timmar kvar, betalas ut i pengar, eller in i ppm. Har du<br />
då inte tid att ta ledigt, så kan du använda pengarna till att köpa tjänster som städning,<br />
fönsterputs eller barnflickor, men gör det utan bidrag från dina arbetskamrater, anställda eller<br />
övriga skattebetalare. Dagens system där den med mycket pengar kan köpa sig fritid genom<br />
städhjälp, på bekostnads av den behövandes hemhjälp. Är ett system som vi måste byta ut,<br />
det är också en fråga för socialdemokratin att lösa. Hur får vanligt folk samma rättigheter<br />
som bonusdirektörer och statsråd?<br />
Därför vill jag:
38<br />
att socialdemokratin vill införa ett kompkonto, ett system för mer fritid och flexibilitet<br />
för alla.<br />
att socialdemokratin ersätter avdraget för hushållsnäratjänster med ett förslag om<br />
ett privatkonto, där människor får ett visst antal lediga timmar till sitt förfogande.<br />
att Umeå representantskap bifaller motionen i sin helhet och verkar i dessa anda.<br />
att motionen skickas vidare till partidistriktets årskonferens.<br />
Ulf Liljegren<br />
Ålidhem-Sofiehems s-förening<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären lyfter upp en fråga som berör alla oss. Motionen handlar om att få ihop<br />
livspusslet och att trötta kroppar efter en dag arbete ska ha rätt till kompkonto för ledighet.<br />
Förväntningarna på oss arbetstagare kan ibland vara för stora. Motionären menar att rut går<br />
ut och kompkonto ska gå in på arbetsplatsen.<br />
De fackliga organisationerna strider dagligen för medlemmarnas arbetsmiljö så att vi alla kan<br />
klara ett ”helt” arbetsliv. Det förväntas att vi ska springa fortare och fortare på arbetsplatsen<br />
och samtidigt ska ha ett bra samliv med nära och kära. Historiskt har vi socialdemokrater<br />
jobbat via de fackliga organisationernas kollektivavtal gällande bl.a. semester, löner och<br />
kompetensutveckling. Vi socialdemokrater lovade i valet 2011 att till skapa utbildningskonto<br />
så att den enskilde skulle kunna bidra till att utveckla arbetsplatserna och bli mer attraktiv på<br />
arbetsmarknaden. Kunskap är en konkurrensfaktor för våran samhällsutveckling och vi tror<br />
att detta skapar arbetstillfälle i Sverige<br />
Att tillskapa ledighetskonto är däremot arbetsmarknadens parter, fackföreningsrörelsen och<br />
arbetsgivarorganisationerna roll att jobba med. Vi håller med om att rut går långt ner på<br />
prioriteringslistan och skola vård och omsorg går före i våra politiska prioriteringar.<br />
För att hålla isär begreppen” vad och hur frågor” så är det här en kollektivavtalsfråga och ska<br />
tas med de fackliga organisationerna. Komptid och andra anställnings överenskommelser<br />
regleras genom kollektivavtal och ska förhandlas mellan arbetsmarknadens parter.<br />
Lagstiftning och andra regelverk regleras genom regering och riksdag.<br />
Vi uppmanar motionären till att aktivt jobba med frågan tillsammans med den fackliga<br />
organisationen där frågan har möjlighet att utvecklas.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att motionen skickas som enskild<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att motionen skickas som enskild<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till parti-<br />
kongressen 2013<br />
Christer Lindvall, ordförande
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 4<br />
Föredragande: Katarina Köhler<br />
39<br />
Motionärer pekar på ett problem som vi alla berörs av. Det är inte enkelt att få dygnets<br />
timmar att räcka till och som motionären också påpekar, att få pengarna att räcka till alla<br />
måsten.<br />
Distriktsstyrelsen menar dock att detta är en fråga för de fackliga organisationerna att driva.<br />
Vi har i Sverige den ordningen att de fackliga organisationerna tillsammans med<br />
arbetsgivarna i förhandlingar gemensamt tar ansvar för frågor som rör villkoren för<br />
arbetstagarna på arbetsplatserna, både vad gäller löner, ersättningar, arbetsmiljö osv.<br />
Att vi Västerbotten skulle besluta oss för att frångå denna ordning vore inte förnuftigt.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår därför distriktskongressen<br />
att avslå motionen<br />
5. Insemination på lika villkor<br />
Motionär: Tove From, Linda Westerlind, Emma Mattsson, Umeå arbetarekommun<br />
Idag i Västerbottens Läns Landsting när heterosexuella par söker vård för barnlöshet får de<br />
först genomgå en undersökning av fertiliteten hos båda parterna. Om sjukdom fastställs så<br />
får de tre lanstingsfinansierade inseminationer. Om sjukdom inte kan säkerställas så skickas<br />
paret hem i två till tre år (beroende på ålder och andra omständigheter) för fortsatta egna<br />
befruktningsförsök. Om paret efter denna prövotid fortfarande inte lyckats bli gravida så blir<br />
de automatiskt sjukdomsförklarade och får därför tre landstingsfinansierade inseminationer.<br />
Om ett kvinnligt samkönat par söker sig till landstinget för barnlöshet så betraktas deras<br />
barnlöshet inte som en sjukdom utan som en ”naturlig” följd av deras sexuella läggning och<br />
de får därför betala 12000 kr per inseminationsförsök.<br />
Detta system är tämligen unikt. I de flesta andra landsting betalar såväl samkönade som<br />
heterosexuella par endast patientavgift. Ingen skillnad görs mellan par som söker hjälp för<br />
barnlöshet baserad på deras sexuella läggning.<br />
Oavsett olikhet eller inte så resulterar detta i diskriminering. Även om orsakerna är olika så<br />
handlar det fortfarande om barnlöshet och det är det som är relevant. Att begränsa sig till att<br />
bara kunna erbjuda landstingsfinansierad insemination vid sjukdomstillstånd är en märklig<br />
avgränsning. Vi borde utgå ifrån vår socialdemokratiska ideologi och mänskliga rättigheter<br />
och inte fastna vid ett sjukdomsbegrepp.<br />
Vi vill därför<br />
att kvinnliga samkönade par ska få inseminera på rättvisa villkor, det vill säga<br />
endast till patientavgift<br />
att Arbetarekommunen antar motionen som sin egen och sänder den vidare till<br />
Västerbottens Socialdemokratiska partidistriktsårskonferens<br />
Tove From<br />
Linda Westerlind<br />
Emma Mattsson<br />
SSU Umeå<br />
Antagen av SSU Umeås ordinarie medlemsmöte den 15 oktober 2011
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
40<br />
Motionärerna beskriver en tillämpning av nuvarande regelverk inom Västerbottens läns<br />
landsting där kvinnliga samkönade par hamnar i en situation där de aldrig kan få del av<br />
samma regler som heterosexuella infertila par. Kvinnliga samkönade par missgynnas på<br />
grund av sin sexuella läggning och får betala en högre avgift än infertila heterosexuella par<br />
som på grund ”sjukdom” är ofrivilligt barnlösa. Av naturliga skäl kan inte kvinnliga<br />
samkönade par försöka hemma i två eller tre år och bör därför behandlas lika som<br />
heterosexuella par. Detta bör inte ses som en naturlig följd av sin sexuella läggning. I<br />
enlighet med en sådan argumentation borde också heterosexuella par där orsaken till<br />
barnlösheten inte medicinskt kan fastställas betala egenavgift. En sådan utveckling är<br />
naturligtvis inte önskvärd.<br />
Rätten till barn är en aktuell politisk fråga, särskilt när genomsnittsålder för förstföderskor<br />
ökar och detta kan leda till att fler har behov av assisterad befruktning, vilket också kan leda<br />
till ökade kostnader för landstingen. Därför har landstingspolitiker ett intresse av att reglera<br />
rätten till assisterad befruktning trots att lagen säger att det ska ges till kvinnliga samkönade<br />
par såväl som kvinnor i heterosexuella par. Frågan har också att göra med vilka sorters<br />
familjer samhället vill premiera. Kvinnor som lever i samkönade relationer kan ju i praktiken<br />
lida av svårigheter att bli gravida, men så som infertilitetsbegreppet definierat blir det i<br />
praktiken omöjligt att diagnosticeras och på så sätt visa att man är berättigad till reducerad<br />
avgift. På så sätt gynnas vissa familjebildningar. Kärnfamiljen har ett starkt fäste av tradition i<br />
Sverige, men inom Socialdemokratin välkomnar vi alla typer av familjer.<br />
För kvinnor i en samkönad relation som måste betala 12000 kronor för varje<br />
insemineringsförsök kan endast par med den ekonomiska tryggheten ha råd att med<br />
samhällets hjälp skaffa barn. Kvinnliga samkönade par som inte har dessa ekonomiska<br />
förutsättningar får förbli barnlösa eller lösa det utan samhällets stöd. Det är enligt svensk<br />
lagstiftning förbjudet att särbehandla utifrån sexuell läggning, och att detta måste vara den<br />
utgångspunkten från vilken diskussionen tar avstamp. Motionärerna beskriver på ett tydligt<br />
sätt detta missförhållande och därför bifaller Umeå arbetarkommun motionen i sin helhet och<br />
antar den som sin egen.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 5<br />
Föredragande: Harriet Hedlund<br />
Motion nr 5 och nr 43 gäller båda Västerbottens Läns Landstings regler för insemination av<br />
kvinnliga samkönade par. Därav ett gemensamt svar på båda motionerna.<br />
Detta är en mycket svår fråga och den har diskuterats under lång tid. Det är olika regler och<br />
kostnader i landet. I Norrlandstingen har vi samarbetat omkring regler för ofrivillig barnlöshet<br />
sedan 1999. Reglerna har reviderats vid några tillfällen och senast 2006 då lesbiska par fick<br />
möjlighet till hjälp på svenska sjukhus. Norrlandstingens regionförbund skulle ha tagit ett<br />
beslut om revidering av nuvarande regler, vårdprogram och avgifter den 29/2. Det beslutet
har flyttats fram på grund av att SKL arbetar med att nationellt harmonisera regler mm när<br />
det gäller ofrivillig barnlöshet.<br />
41<br />
Enligt landstingets nuvarande regelverk utreds en av kvinnorna landstingsfinansierat, vem<br />
beslutas av paret. Om det inte finns några medicinska skäl får de själva betala för 3<br />
inseminationsförsök. Om dessa försök inte leder till graviditet får de precis som<br />
heterosexuella par en landstingsfinansierad IVF behandling. Diskrimineringsfrågan är prövad<br />
i domstol och landstinget hade inte diskriminerat lesbiska par enligt domen.<br />
Enligt riksdagens beslut om prioriteringar så återfinns ofrivillig barnlöshet som en lägre<br />
prioriterad åtgärd inom hälso- och sjukvården.<br />
Rättvisa och rätten och önskan att få barn gäller inte bara heterosexuella eller lesbiska par.<br />
Det gäller även ensamstående kvinnor (lagförslag väntas att de ska få möjlighet till<br />
insemination i Sverige), homosexuella manliga par, par som trots insemination och IVF inte<br />
blivit gravida och som väljer att adoptera. Adoption är väldigt kostsamt och för homosexuella<br />
svårt att få möjlighet till.<br />
Det vore mycket olyckligt att fatta beslut enligt motionärernas krav innan förslaget om<br />
harmonisering är klart. Det kommer med stor säkerhet att öka landstingets kostnader och<br />
vara en del av framtida prioriteringsdiskussioner.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen att besluta<br />
att motionen anses besvarad<br />
6. Bra mat – en rättighet för alla<br />
Motionär: Jon Kristoffersson, Umeå arbetarekommun<br />
Privata, vinstdrivande bolag som leder skattemedel ut från landet till förmån för<br />
riskkapitalister är inte de bästa producenterna av näringsriktig kost åt de som behöver det.<br />
Pengarna som därmed försvinner kunde ha gått till mer närproducerad och näringsriktig mat.<br />
Vi tycker att vi borde ändra så att all mat som lagas inom landstinget och kommunen ska<br />
lagas på plats.<br />
Det finns flera goda skäl till detta:<br />
1. Barn som har stressade föräldrar och inte har tid att få riktig mat serverad hemma ska<br />
åtminstone få möjligheten att få den serverad på sin förskola och skola.<br />
2. Dålig skolmat bidrar till att elever hoppar över maten vilket i sin tur bidrar till att eleverna<br />
har svårare att koncentrera sig, och det bidrar till sämre prestationer.<br />
3. När det gäller äldre så räknar man med att en tredjedel av de som är över 70 är i<br />
riskzonen för att klassas som undernärd. Anledningarna till att det är så vanligt bland äldre är<br />
flera. Bland annat beror det på att när man blir äldre försämras aptiten, och kroppen<br />
producerar fler mättnadsgivande hormoner. Dessutom försämras smaken och luktsinnet.<br />
Många äldre blir utöver detta torra i munnen på grund av deras läkemedel, och har då<br />
svårare att tugga och svälja maten. Detta gör att det är ännu viktigare att äldre och sjuka får<br />
god och näringsrik mat.<br />
Det finns många fler argument för det hela som man kan ta fram, men egentligen ska det inte<br />
behövas. Det här handlar, som Juholt skulle ha sagt, om att vi ska investera i varandra och<br />
skapa en så bra välfärd som möjligt. Det vi vill är att vi jobbar mot ett mål om att alla<br />
äldreboenden, skolor, förskolor samt sjukhusavdelningar ska laga sin egen mat i egna kök.
42<br />
Äger vi våra egna produktionsanläggningar för kost har vi dessutom större inflytande över<br />
upphandlingen av råvarorna. Vi kan tänka ekologiskt, närproducerat, vi kan laga maten från<br />
grunden, vi kan ta större arbetsmiljöansvar och en uppsjö av andra krav vi genom<br />
entreprenadiseringarna avhänt oss makten över.<br />
Men kostnaden då? Kommer inte detta att totalt bryta sönder all offentlig ekonomi? Svaret är<br />
nej. På kort sikt innebär säkerligen detta en ökad kostnad. Dock ser vi vinsterna på lång sikt.<br />
Vi ser att ökade upphandlingar av råvaror från näraliggande gårdar är en förtjänst för<br />
regionen, vi ser att förbättrade resultat i skolan leder till ökade skatteintäkter och minskade<br />
sociala kostnader på sikt, och vi anser dessutom att de människor som skall bygga vårt land,<br />
och de som byggt det, förtjänar den bästa tänkbara servicen vi kan erbjuda.<br />
Detta arbete kommer att ta tid, men vi anser att det är värt det.<br />
Vi yrkar därför:<br />
att våra kommunala företrädare skall arbeta för att all mat som går till kommunala<br />
verksamheter skall tillagas i kommunal regi och på plats<br />
att våra landstingsföreträdare skall arbeta för att all mat som går till landstingets<br />
verksamheter skall tillagas i landstingets regi och på plats<br />
att Umeå arbetarekommun antar motionen som sin egen och skickar motionen<br />
vidare till Västerbottens socialdemokratiska partidistriktsårskonferens<br />
Jon Kristoffersson<br />
Antagen av SSU Umeås medlemsmöte den 15 november 2011.<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären vill att samtliga skolor, äldreboenden, förskolor och sjukvårdsavdelningar ska<br />
laga mat på plats. Styrelsen delar inte den bilden. Umeå kommun har de senaste åren gjort<br />
stora investeringar i köksutrustning utifrån gällande krav på livsmedelshantering. Beslut är<br />
2010 taget om hur en sammanhållen matprocess ska se ut inom verksamheterna i<br />
grundskolan och förskolan och i samordningen med kommundelsnämnderna. Uppföljningen<br />
av detta kommer att ske 2012.<br />
Resultatet av det utredningsarbete som föregått beslutet visar att för att skapa en hållbar<br />
matprocess behöver kommunen styra tillagningen till färre antal kök än idag samtidigt som<br />
mottagnings- och serveringsköken blir fler. Det beror dels på strängare krav i<br />
livsmedelslagstiftningen från 2006 samt arbetsmiljökrav som ställer krav på stora<br />
investeringar i ny köksutrustning. Kök är dyra lokaler att både bygga och underhålla.<br />
Men en sammanhållen verksamhet är också att föredra ekonomisk synpunkt då kostnaden<br />
per portion blir högre om mat ska lagas på varje mindre enhet. Det är inte ekonomiskt<br />
försvarbart att ha ett tillagningskök på exempelvis en mindre förskola då en större<br />
produktionsenhet ligger hundra meter därifrån. En annan effekt kommunen ämnar<br />
åstadkomma är fler heltidstjänster och mer likvärdig kompetensutveckling för kökspersonal.<br />
En risk- och konsekvensanalys görs av varje kök för att välja den lösning som är bäst för<br />
kommunen.<br />
Motionären eftersträvar vidare samordnad upphandling av råvaror. Detta är också en del i<br />
det beslut som kommunen fattat där inriktningen är mot ekologiska livsmedel. En annan<br />
viktig miljöaspekt i beslutet är att antalet transporter ska minska. Med färre antal
43<br />
tillagningskök ökar förvisso antalet transporter av matportioner men minskar samtidigt antalet<br />
transporter av råvaror.<br />
Den andra delen av motionen handlar om huruvida kommun och landsting ska kunna<br />
upphandla matproduktion eller själv tillaga den. Umeå arbetarekommun har tidigare<br />
diskuterat skolmaten på Midgårdsskolan och då fastslagit att kan inte kvaliteten säkerställas<br />
så är <strong>Socialdemokraterna</strong> beredda att återta matproduktionen i egen regi. Det är dock viktigt<br />
att komma ihåg att idag sköts en stor del av Umeå kommuns matproduktion i egen regi<br />
utifrån den produktionskapacitet som finns. Maten produceras enligt rådande<br />
näringsrekommendationer.<br />
När det gäller landstinget så bedömer styrelsen inte heller förslaget som genomförbart att<br />
varje sjukvårdsavdelning skulle tillaga maten själv.<br />
Styrelsen föreslår med bakgrund av ovanstående representantskapet att besluta:<br />
att avslå att-sats nr 1<br />
att skicka att-sats nr 2 skickas som enskild<br />
att avslå att-sats nr 3 och skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 som<br />
enskild<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att avslå att-sats nr 1<br />
att skicka att-sats nr 2 som enskild<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 6<br />
Föredragande: Marita Fransson<br />
Motionären vill att Landsting och Kommun skall platslaga mat på mindre enheter såsom<br />
vårdavdelningar och förskolor, vilket innebär att det blir svårare att erbjuda enstaka portioner<br />
av specialkost, sårbart vid sjukfrånvaro samt svårt att erbjuda heltidstjänster. Små enheter<br />
har också svårt att klara de rekommendationer som den skärpta livsmedelslagen (2006)<br />
säger, det är viktigt att man följer lagarna för livsmedelshantering under tillagning transport,<br />
kylning och servering för att förhindra olika typer av matförgiftning.<br />
Det är inte alltid bäst att laga mat på plats vilket kan bero på olika faktorer, som personalens<br />
kompetens, kökets utrustning hur väl man uppfyller hygienkraven samt också<br />
serveringsmiljön. Att laga mat till många personer kräver att så många som möjligt skall få så<br />
bra mat som möjligt.<br />
Motionären vill även att vi skall skapa ett större inflytande över upphandlingarna av råvaror.<br />
Idag så upphandlar en part med hängavtal till andra intressenter både för att få bra matvaror<br />
samt ett bra pris Vad gäller upphandling där ett av kraven skulle vara närproducerat är inte<br />
möjligt pga Lagen om Offentlig upphandling. Med färre antal kök ökar antalet transporter ut i<br />
kommunen men minskar antalet transporter av råvaror.<br />
Det är inte ekonomiskt försvarbart att ställa kravet att all mat skall tillagas på plats tex<br />
vårdavdelningar och förskolor, en sådan åtgärd skulle innebära stora ekonomiska<br />
investeringar för både kommun och landsting.
Däremot så är det mycket viktigt att den mat som produceras är varm och följer rådande<br />
näringsrekommendationer samt har en bra serveringsmiljö.<br />
44<br />
Distriktstyrelsen föreslår distriktskongressen besluta<br />
att avslå motionen<br />
7. Hur våra skattepengar används ska inte vara företagshemligheter<br />
Motionär: Alejandro Caviedes, Umeå arbetarekommun<br />
Ökningen av antalet privata utförare av välfärdstjänster har medfört att allt större delar av vår<br />
gemensamt finansierade sektor undgår allmän granskning. Den vård som Carema, Attendo<br />
mfl bedriver genom skattemedel omfattas inte av offentlighetsprincipen, vilket innebär att<br />
allmänheten har nästintill inga möjligheter att granska vart våra skattepengar går och hur den<br />
vården bedrivs.<br />
Detta är ett stort demokratiskt problem. Därför fattade vi beslut på senaste partikongressen<br />
(2009) att vi skulle verka för att all skattefinansierad verksamhet ska omfattas av<br />
offentlighetsprincipen. Så länge vi inte vinner regeringsmakten, kommer vi inte att kunna<br />
stifta en sådan lag. Men i de enskilda kommuner och landsting där vi styr, kan vi bidra till att<br />
ta steg i den riktningen. Umeå Arbetarekommun har t ex ett repskapsbeslut om krav på att<br />
ett företag ska låta sig omfattas av allmän insyn som villkor för upphandling. Detta var ett av<br />
arbetarekommunens vallöften inför kommunvalet 2010:<br />
I den offentliga upphandlingen ska krav ställas på villkor i enlighet med svenska<br />
kollektivavtal. Tack vare den svenska offentlighetsprincipen har missförhållanden inom den<br />
offentliga välfärden upptäckts och debatterats. Vi vill nu ställa motsvarande krav på de<br />
privata aktörer som verkar inom den skattefinansierade välfärden. Skattefinansierad vård,<br />
skola och omsorg är ingen marknad och de företag som verkar där måste leva upp till<br />
medborgarnas högt ställda krav på insyn i både verksamhet och ekonomi. Hur våra gamla<br />
vårdas eller hur skattepengar används ska inte vara företagshemligheter. De anställda ska<br />
ha meddelarskydd.(Umeå Arbetarekommuns Kommunpolitiska handlingsprogram 2010-<br />
2014, s. 7-8)<br />
När även vårt parti har majoriteten i landstinget vore det rimligt att ställa samma krav i<br />
samband med upphandlingar inom landstinget. Det finns exempel på kommuner och<br />
landsting som faktiskt fått in krav på allmän insyn i samband med upphandlingar, så varför<br />
skulle inte vi kunna göra det?<br />
Därför yrkar jag på:<br />
att ledamöterna i den socialdemokratiska landstingsgruppen verkar för att krav på<br />
allmän insyn ska ställas i samband med upphandlingar i landstinget.<br />
att Umeå arbetarekommun antar denna motion som sin egen och skickar den<br />
vidare till partidistriktets årskonferens.<br />
Alejandro Caviedes, Umeå.<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Landstinget i Västerbotten går endast ut med upphandling på områden där bedömning gjorts<br />
att de inte kan bedriva verksamheten själva. Det är viktigt att göra en ordentlig värdering av<br />
vad som ska upphandlas.
45<br />
2008 tog landstinget fram ett PM om förutsättningarna för att ställa krav på meddelarfrihet vid<br />
upphandlingar. Landstinget arbetar även aktivt med att upphandlingar ska innehålla villkor<br />
där leverantören omfattas av allmän insyn.<br />
Landstinget ställer följande villkor vid upphandlingar:<br />
För leverantören och dennes anställda och uppdragstagare ska, i fråga om verksamhet som<br />
omfattas av detta avtal, gälla vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen och<br />
yttrandefrihetsgrundlagen om<br />
rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentliggörande<br />
förbud mot att ingripa mot missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller medverkan till<br />
sådant missbruk<br />
förbud mot att efterforska upphovsman eller meddelare<br />
Leverantören ska inför avtalsstart, vid nyanställningar och då uppdragstagare anlitas lämna<br />
information om innehållet i denna bestämmelse. Leverantören ska på begäran från<br />
landstinget lämna skriftlig redogörelse för vilka åtgärder leverantören vidtagit för att uppfylla<br />
förpliktelserna i denna bestämmelse. Landstinget äger rätt att häva avtalet om leverantören<br />
bryter mot bestämmelserna.<br />
I avtalen för Hälsoval Västerbotten finns följande villkor:<br />
Leverantören är skyldig att utan oskäligt dröjsmål och utan kostnad efter det att landstinget<br />
framställt begäran härom till landstinget lämna sådan information om entreprenader som<br />
avses i 3 kap 19 a § kommunallagen (1991:900). Sådan begäran ska i normalfallet vara<br />
skriftlig. Informationen ska göra det möjligt för allmänheten att få insyn i hur angelägenheten<br />
utförs.<br />
Informationen ska lämnas i skriftlig form. Det åligger landstinget att i sin begäran precisera<br />
vilken information som efterfrågas. Leverantören är inte skyldig att lämna information om<br />
utlämnandet inte kan ske utan väsentlig praktisk olägenhet för leverantören, om utlämnandet<br />
strider mot lag eller annan författning eller om uppgifterna kommer att omfattas av sekretess<br />
hos landstinget.<br />
Leverantören är inte skyldig att lämna information rörande löner eller andra kostnader hos<br />
leverantören. Information som lämnats till landstinget enligt första stycket ska ej anses utgöra<br />
företagshemligheter enligt lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter. Denna<br />
bestämmelse har ingen verkan på räckvidden av övriga bestämmelser i detta avtal.<br />
Mot ovanstående beskrivning anser Umeå AK att socialdemokratiska landstingsgruppen<br />
verkar för att krav på allmän insyn ska ställas i samband med upphandlingar i landstinget.<br />
Umeå AK delar motionärens uppfattning om att privata utförare av välfärdstjänster borde<br />
omfattas av offentlighetsprincipen. En sådan förändring måste ske på nationell nivå.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen
46<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 7<br />
Föredragande: Peter Olofsson<br />
Distriktsstyrelsen delar Umeå arbetarekommuns resonemang och uppfattning om att<br />
landstingsgruppen verkar för att krav på allmän insyn ska ställas i samband med<br />
upphandlingar i landstinget.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktsårskonferensen besluta<br />
att motionen anses besvarad<br />
8. Avveckla inte sjukvården i Västerbotten!<br />
Motionär: Oskar Vesterberg, Umeå arbetarekommun<br />
Landstingets i Västerbottens senaste besparingskrav har väckt enorma reaktioner ifrån alla<br />
håll och kanter. Detta bevisar klart och tydligt att den yttersta gränsen för vad som kan<br />
sparas in på har blivit passerad. Både vid kust och inland har stora besparingar lagts på<br />
livsviktiga verksamheter som kan äventyra människors chans till överlevnad om de dras in.<br />
Allt ifrån de indragna akutplatserna i Sorsele i inlandet, ambulanserna i Malå och Dorotea<br />
samt de stora platsneddragningarna vid kusten i Skellefteå och Umeå. Att det dessutom är<br />
Socialdemokrater som är med och genomför detta är något som säkerligen får partiets<br />
grundare August Palm att vrida sig både ett och två varv i graven.<br />
Undertecknad är väl medveten om att detta till största del är regeringens fel då statsbidragen<br />
sänkts och att ett nytt skatteutjämningssystem är på väg att införas som gör att intäkterna<br />
krymper ännu mer. Men det är tyvärr bara att gilla läget och försöka göra det bästa av<br />
situationen, något som dock inte länets landstingspolitiker kan ansetts ha gjort fullt ut. En väl<br />
fungerande och omfattande sjukvård är oerhört viktigt att kunna ha för ett levande och<br />
välmående län med trygga och friska invånare. Liv är ovärderligt och desto mer sjukvården<br />
avvecklas desto mer liv kommer att gå åt vilket är fullkomligt oacceptabelt och långt ifrån<br />
värdigt Västerbottens invånare.<br />
För att kunna göra detta måste landstingsskatten höjas. Dock måste landstingspolitikerna<br />
utåt vara oerhört tydliga med varför skatten höjs och förklara att det görs eftersom ifrån<br />
statligt håll hålls på pengarna istället för att satsa dem på viktiga saker.<br />
Därför yrkar jag att:<br />
att Landstinget i Västerbotten drar tillbaka de senaste besparingarna.<br />
att Alternativt att budgeten underbudgeteras och fakturan skickas till Anders Borg<br />
på finansdepartementet.<br />
att Landstingsskatten höjs för att klara av minskade intäkter ifrån statsbidrag och<br />
den nya skatteutjämningen.<br />
att Länets socialdemokratiska landstingspolitiker verkar i motionens anda.<br />
att Umeå arbetarekommun antar motionen som sin egen.<br />
att Motionen skickas till <strong>Socialdemokraterna</strong> i Västerbottens distriktskongress<br />
2012.<br />
SSU Umeå, Oskar Vesterberg
SSU Umeå har antagit motionen som sin egen på ett medlemsmöte den 15 november<br />
2011.<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Västerbottens Läns Landsting har en finansiell utmaning att minska den totala kostnaden<br />
med 150 miljoner kronor för verksamheten 2012.<br />
47<br />
Den borgerliga regeringen har bidragit till detta underskott genom att frysa statsbidragen och<br />
istället prioritera sänkt skatt för högavlönade och sänkt restaurangmoms. Om dessutom<br />
skatteutjämningssystemet förändras enligt det förslag som ligger så ska landstinget hantera<br />
ytterligare minskade intäkter med ca 320 miljoner från 2013. Det skulle vara önskvärt att<br />
skicka räkningen till Anders Borg men tyvärr är det inte genomförbart. Som ledande parti<br />
tillsammans med miljöpartiet i landstinget, måste vi ta ansvar för en ekonomi i balans. Tar vi<br />
inte detta ansvar är det medborgarna som drabbas.<br />
Landstinget har beslutat att inte använda sig av generella besparingar utan istället arbeta<br />
med strukturförändringar och riktade insatser inom en rad områden. Förslaget till omställning<br />
i landstinget har ett helhetsperspektiv som innebär att resurserna ska fördelas över hela<br />
länet på ett så effektivt sätt som möjligt. Det finns inga enkla åtgärder för att klara så stora<br />
effektiviseringar och helt förståeligt har landstingets beslut väckt starka känslor och<br />
reaktioner hos befolkningen.<br />
Ett annat alternativ till åtgärd är skattehöjning, men det bör i första hand genomföras på<br />
statsnivå. Det är enda sättet att få en progressiv skatt där man betalar skatt efter bärkraft.<br />
Höjd landstingsskatt drabbar alla i länet lika och bidrar till en platt-skatt. En sådan höjning blir<br />
mest kännbar för dem som har låg inkomst. Det minskar också utrymmet för kommuner som<br />
har det tungt ekonomiskt. Ett stopp för skattesänkningar och frysta statsbidrag och istället<br />
prioritera mera resurser till vård och omsorg är det vi alla måste jobba för.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att motionen skickas som enskild<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att motionen skickas som enskild<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 8<br />
Föredragande: Peter Olofsson<br />
Distriktsstyrelsen delar Umeå arbetarekommuns resonemang och uppfattning om att det är<br />
nödvändigt att landstinget arbetar med strukturförändringar och riktade insatser för att få en<br />
budget i balans.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår distriktsstyrelsen distriktsårskonferensen besluta<br />
att avslå motionen
9. Förbud mot vinstutdelning i friskolor som drivs i vinstsyfte<br />
Motionär: Ulf Viklund, Umeå arbetarekommun<br />
48<br />
Fristående skolor, eller som de oftast kallas friskolor, har andra huvudmän eller ägare än stat<br />
eller kommun och kan delas in i två huvudgrupper:<br />
Friskolor som har en pedagogisk idé som grund (exempelvis Waldorf- och Montessoriskolor).<br />
Dessa friskolor går aldrig eller sällan med överskott och om sådant uppstår, går vinsten in i<br />
den fortsatta verksamheten. Där finns inte heller några privata intressenter som ägare.<br />
Friskolor som har ett mer eller mindre klart uttalat vinstsyfte. I dessa kommersiella friskolor<br />
försvinner ibland vinsten utomlands till stora företag med oklara ägarförhållanden. Eller så<br />
ägs sådana friskolor av riskkapitalföretag vars ägande enbart beror på förhoppningar om<br />
framtida hög avkastning eller antaganden om stigande aktiekurser som ger vinst vid framtida<br />
försäljning.<br />
Det finns många nackdelar med de kommersiella friskolorna:<br />
Offentlighetsprincipen åsidosätts och allmänhetens insyn förhindras då i de flesta fall<br />
yttrande- och meddelarfriheten försvinner. Byråkratin växer eftersom de kommunala skolorna<br />
finns kvar parallellt med friskolorna och tillsynen av och bidragsgivningen till friskolorna<br />
kräver extra resurser. Kommunerna får ökade kostnader för skolväsendet. Privatisering<br />
innebär oftast nedskärningar för att få maximal vinst.<br />
Dessa friskolor har enligt Skolverkets och Skolinspektionens undersökningar lägre andel<br />
behöriga lärare, lägre lärartäthet, lägre antal undervisningstimmar och sämre utrustning<br />
jämfört med offentliga skolor men ändå har många kommersiella friskolor betygsnivåer som<br />
ligger klart högre än vad genomförda nationella prov visar att eleverna bör ha<br />
En stor andel av friskolorna har inget skolbibliotek vilket enligt lagen ska finnas<br />
Kommersiella friskolor är i de flesta fall till nackdel för glesbygden och försvårar en jämlik<br />
utbildning över hela landet<br />
Segregation och klassklyftor växer fram i dessa friskolors spår.<br />
Jag föreslår därför<br />
att distriktskongressen ger våra riksdagsledamöter i uppdrag att arbeta för att<br />
kommersiella friskolor inte ska få dela ut sina vinster till ägarna utan allt<br />
överskott skall investeras i den fortsatta verksamheten.<br />
Ulf Viklund, Holmsunds S-förening<br />
Holmsunds s-förening ställer sig bakom motionen<br />
/Annette Andersson, ordförande<br />
SSU Umeå ställer sig bakom motion angående förbud mot vinstutdelning i friskolor som drivs<br />
i vinstsyfte.<br />
/ Paulina Granberg, ordförande<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären tar upp en viktig fråga som berör oss alla. Antingen går man i skolan eller så<br />
betalar man skatt till bl a avkastning för fri/ privat skolor. Nä säger många på det sistnämnda,<br />
men så ser det ut på dagens skolmarknad. Idag är det godkänt att hämta ut vinster på våra<br />
skattemedel som ska gå till skolan. Istället för att anställa en specialpedagog kanske<br />
skolorna tvingas till avkastningskrav för ägarna. Med andra ord mjölkas våra skattepengar ut<br />
till exempelvis skatteparadis som istället borde läggas i klassrummet.
Skolan kan gå med vinst, men då ska vinsten återinvesteras i våra barn. Den kommunala<br />
skolan kan göra satsningar vissa år genom att skolan skapat ett överskott från tidigare år.<br />
Därigenom investeras pengarna i våra barn genom fler specialpedagoger, upprustning av<br />
lokaler, nya läromedel osv.<br />
49<br />
Behoven inom skolan är oändliga och därför är det viktigt som motionären förslår att friskolor<br />
inte ska få dela ut vinster till ägarna utan att allt överskott ska återinvesteras i våra barn.<br />
Vi socialdemokrater vet vem som kommer i kläm i detta bollande med pengar, våra barn!<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutande vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 9<br />
Föredragande: Isak Frohm<br />
Motionären tar upp en viktig fråga som på senare tid varit väl debatterad och en rad av<br />
exempel finns där skattefinansierad verksamhet har misshushållats så att övervinster kunnat<br />
utgå. Vid kongressen 2009 var friskolor och vinster från dessa en av de mest debatterade<br />
frågorna, kanske just därför blev kongressbesluten långt ifrån tydliga och kan tolkas på en<br />
mängd sätt.<br />
Vår nuvarande hållning är följande:<br />
”En kunskapsbaserad ekonomi börjar i skolan där alla barn har rätt att lyckas. Vår hållning är<br />
därför att skattemedel avsedda för skolan också ska gå till skolan. Eventuella överskott bör<br />
återinvesteras i verksamheten. Överskott plockas ut ur fristående skolor på en rad andra sätt<br />
än genom ren vinstutdelning. Det kan handla om exempelvis höjda styrelsearvoden, högt<br />
prissatta köp av tjänster från dotterbolag, höga internräntor och realisationsvinster vid<br />
ägarbyten. Det är därför i praktiken mycket svårt att direkt reglera möjligheten att ta ut vinst.<br />
Utredningen måste ha ett vidare syfte än så. Det bör prövas hur lagstiftaren generellt kan<br />
skärpa kvalitetskrav för att säkerställa att offentliga bidrag stannar i skolverksamheten. Ett<br />
alternativ är att Skolinspektionen ges utökade befogenheter att granska skolors ekonomi och<br />
rätt att kräva tillbaka offentliga bidrag som används på felaktigt sätt”.<br />
Dagens förhållningssätt i vårt eget parti är inte mycket tydligare än det beslut som togs 2009.<br />
Med det parlamentariska läget som det är i dag så finns ingen majoritet för ett förändrat<br />
synsätt, och skärpt lagstiftning. Därför måste vinster i välfärden vara en central del i de<br />
förhandlingar som vi hoppas genomföra med våra samarbetspartier vid en valseger 2014.<br />
Det beslut som togs i frågan på kongressen 2009 var en kompromiss och blev otydliga och<br />
omöjliga att följa, vilket bidragit till att ge partiet en otydlig prägel.
50<br />
Motionären vill att länets riksdagsledamöter arbetar för att kommersiella friskolor inte ska få<br />
dela ut sina vinster till ägarna utan allt överskott skall investeras i den fortsatta<br />
verksamheten.<br />
Det blir svårt eller nära nog omöjligt att få till en förändring om inte partiets politik ändras.<br />
Därför föreslår distriktsstyrelsen att motionen anses besvarad men att motionen bör sändas<br />
till partikongressen 2013 för att partiet ska lägga fast en tydlig politik för privat verksamhet i<br />
välfärdssektorn som partiet rakryggat kan gå till val på 2014.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår distriktsstyrelsen att distriktskongressen beslutar<br />
att motionen anses besvarad<br />
10. Kongress vartannat år<br />
Motionär: Studiecirkeln om partiets egna organisation, Ersboda s-förening<br />
Christer Lindvall, Umeå arbetarekommun<br />
När det socialdemokratiska partiet kallar till kongress är det av tradition en stor och<br />
viktig politisk händelse, här formas framtiden. Det är på kongressen de stora idéerna formas<br />
och de stora politiska reformerna är sprungna ur våra kongresser.<br />
Men i takt med att de politiska förutsättningarna ändrats blir också villkoren för hur politiken<br />
formas annorlunda. I de nuvarande partistadgarna slås i 4§, 2 momentet fast att ordinarie<br />
kongress hålls året före det år ordinarie val till riksdagen äger rum. Där regleras också att<br />
extra partikongress hålls då partistyrelsen beslutar så eller när en allmän omröstning bland<br />
partimedlemmarna beslutar att den ska äga rum.<br />
Före 1994 hade vi treåriga kongressperioder och att de numera är fyraåriga eftersom<br />
riksdagsvalen genomförs vart fjärde år. I praktiken har inte det fungerat. Vi har tvingats<br />
överbrygga de långa mandatperioderna genom olika åtgärder. Den främsta åtgärden är att<br />
Kalla till extra partikongress som genomförts 1996, 2000, 2004, 2007 och 2011.<br />
Med ordinarie kongress vartannat år blir det också möjligt att dela upp arbetsuppgifterna<br />
mellan kongresserna under en mandatperiod.<br />
Vår uppfattning är att det är bättre med korta kongressperioder för att uppnå de effekter<br />
tidigare kongresser eftersträvat med sina beslut. Vårt förslag innebär att ordinarie kongress<br />
även hålls året efter riksdagsval och att vi inte har behov av vare sig extra kongresser eller<br />
rådgivande förtroenderåd. Behöver man mellan perioden fatta avgörande/större beslut,<br />
föreslås träffar mellan partistyrelsen och ordföranden i partidistrikten.<br />
Vi yrkar att partikongressen beslutar;<br />
att distriktsstyrelsen ställer sig bakom motionen<br />
att partikongressen beslutar att ändra 4§, 2 momentet i partistadgarna<br />
till följande lydelse; ” Ordinarie partikongress hålls året före och året<br />
efter det år ordinarie val till riksdagen hålls”<br />
att det rådgivande förtroenderådet avskaffas<br />
Studiecirkeln om partiets egna organisation Ersboda s-förening<br />
Motionen antagen vid medlemsmöte 2011-11-10 med Ersboda socialdemokratiska förening<br />
/Christer Lindvall, ordförande
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Arbetarekommunens styrelse delar motionärernas analys av att mandatperioderna mellan<br />
våra ordinarie kongresser är väl långa, då man så ofta måste tillkalla extrakongresser.<br />
51<br />
Med inplanerade tätare kongresser kanske det också är möjligt att mer djupgående diskutera<br />
våra framtidsvisioner och våra stora politiska reformer. Skulle ordinarie partikongresser<br />
genomföras året före och året efter det ordinarie valet till riksdag hålls, delar<br />
arbetarekommunens styrelse motionärens åsikt om att förtroenderådet inte längre fyller ett<br />
syfte.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representanskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till parti-<br />
kongressen 2013<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 10<br />
Föredragande: Katarina Köhler<br />
Motionären pekar på det faktum att våra stadgar avseende kongressperiod, har funnits<br />
sedan tiden då det var 3-åriga mandatperioder för riksdagen. Också det faktum att<br />
förändringar i samhället och i världen runt omkring oss sker snabbare i dag än tidigare<br />
bekräftar behovet av kortare kongressperioder. Ekonomiska aspekter är också viktiga i<br />
sammanhanget och distriktsstyrelsen menar att det blir mindre kostsamt med<br />
kongressperioder vartannat år då man i så fall slipper förtroenderåd och extra kongresser.<br />
Det pågår idag en organisationsutredning inom partiet. Deras arbete ska vara klart under<br />
2012.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen<br />
att avslå motionen men<br />
att skicka motionen till organisationsutredningen<br />
11. Medlemskapets värde<br />
Motionär: Studiecirkeln om partiets egna organisation, Ersboda s-förening<br />
Christer Lindvall, Umeå arbetarekommun<br />
Ett av skälen till att bli medlem i vårt parti, handlar om önskan om att vilja påverka och<br />
utveckla politiken. Givetvis finns det andra skäl till medlemskap, social samvaro, personlig<br />
utveckling och känslan av grupptillhörighet.<br />
En viktig del av värdet i medlemskapet är att tillvarata lusten och rätten att påverka politikens<br />
innehåll. Därför kan vi ej förlita oss till begreppet supporter.
Vi yrkar att partikongressen beslutar<br />
att ta bort begreppet supporter<br />
52<br />
att arbetarekommunen ställer sig bakom motionen<br />
att distriktsstyrelsen ställer sig bakom motionen och sänder den till<br />
partikongressen<br />
Studiecirkeln om partiets organisation Ersboda s-förening<br />
Motionen antagen vid medlemsmöte 2011-11-10 med Ersboda socialdemokratiska förening<br />
/ Christer Lindvall, ordförande<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären önskar att SAP skall upphöra med att nedvärdera medlemskapets betydelse<br />
genom att använda begrepp som "supporter" i sin marknadsföring.<br />
Umeå arbetarekommun delar fullständigt denna uppfattning. Vi måste som parti förstå att vi<br />
inte är någonting utan våra medlemmar, och medlemmarnas uppfattning måste inte bara<br />
påverka partiets riktning utan faktiskt utgöra partiets riktning. Detta är styrkan i folkrörelsen.<br />
Vi skall aldrig uppmana folk att sitta på läktaren och vifta med färgglada halsdukar. Alla<br />
medlemmar behövs på planen. Vi är en progressiv rörelse för ett humant Sverige utan<br />
klassklyftor, inget fotbollslag.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till parti-<br />
kongressen 2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 11<br />
Föredragande: Katarina Köhler<br />
Distriktsstyrelsen delar motionärens uppfattning om att begreppet ”supporter” inte känns som<br />
en relevant term gällande medlemskap i vårt parti. Som motionären beskriver så är det<br />
medlemmarna som är navet i partiet och allt utgår ifrån deras uppfattningar om människans<br />
villkor i samhället, det som skapat en socialdemokratisk politik.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen<br />
att bifalla motionen.
53<br />
12. Ny lag om terapifrid behövs<br />
Motionär: Daniel Kronlid, Umeå arbetarekommun<br />
Socialdemokratin och terapi har en sak gemensamt: bägge handlar om att ge människor<br />
som behöver det en andra chans i livet.<br />
Rätten att få gå i terapi när man behöver det kan tyckas självklar. Det gäller dock inte alla.<br />
För en del människor innebär terapin att de utsätts för påtryckningar att inte berätta om delar<br />
av sin bakgrund för terapeuter och psykologer, men också att deras rätt att gå i terapi<br />
ifrågasätts till exempel av släktingar och anhöriga som känner sin makt över patienten hotad<br />
i och med terapin. Möjligheten att gå till terapeuten eller psykologen kan även förstöras<br />
genom till exempel ofredande, olaga hot och hemfridsbrott.<br />
Offret kan till exempel vara en vuxen person i en familj med alkoholmissbruk som vill ändra<br />
sitt destruktiva liv genom att gå i terapi men som utsätts för ofredanden och hemfridsbrott på<br />
grund av att patienten vågar prata om sitt liv i terapirummet. Det kan till exempel handla en<br />
tonåring som utsätts för olaga hot och fridskränkningar när denne vill berätta för sin terapeut<br />
om livet i en släkt som präglas av hedersförtryck.<br />
En lag om besöksförbud och lag om grov fridskränkning finns redan. Det tillägg som behövs<br />
är en kompletterande paragraf till lagen om grov fridskränkning som definierar<br />
terapisituationen som fredad i lag. Jag föreslår alltså att kränkning av någons rätt att gå i<br />
terapi med automatik ska betraktas som en grov fridskränkning.<br />
Lagparagrafen ska hjälpa psykologer, terapeuter och patienter genom att garantera trygga<br />
förutsättningar för både det terapeutiska samtalet och den emotionella helandeprocess<br />
patienterna går igenom i det terapeutiska sammanhanget. Terapeuter och psykologer ska<br />
också vara skyldiga att informera sina patienter om att terapifrid råder i Sverige och att det är<br />
åklagarmyndigheten som utfärdar besöksförbud efter föregående polisanmälan om till<br />
exempel ofredande och fridskränkning.<br />
Därför föreslår jag:<br />
att begreppet “terapifrid” införs som ett tillägg till lagen om grov fridskränkning.<br />
att rätten att få gå i terapi ska vara garanterad i lag.<br />
att individer som bryter mot patienters rätt till terapifrid ska kunna ges besöks- och<br />
kontaktförbud under den tid terapin pågår.<br />
Daniel Kronlid<br />
Ersboda s-förening<br />
Motionen antagen vid medlemsmöte 2011-11-10 Ersboda socialdemokratiska förening.<br />
/ Christer Lindvall, ordförande<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären beskriver situationer när en redan utsatt person utsätts för påtryckningar att inte<br />
få ta del av erforderlig vård och behandling.<br />
Kan detta underlättas av en tilläggsparagraf till lagen om grov fridskränkning är vi positiva till<br />
detta. Vi utgår då ifrån att "lagstiftad rätt till att gå i terapi" innebär att det redan finns diagnos<br />
och remiss från läkare. Behovet måste fastställas av den medicinska professionen.
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till parti-<br />
kongressen 2013<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 12<br />
Föredragande: Janeth Lundberg<br />
54<br />
Distriktsstyrelsen instämmer i Umeå arbetarekommuns svar och föreslår distriktskongressen<br />
att bifalla motionen<br />
13. En socialt utformad bostadspolitik – Tryggt och anpassat<br />
boende för äldre<br />
Motionär: Gamla Gardets s-förening, gm Börje Lundström, Umeå arbetarekommun<br />
Bostadspolitiken i dag<br />
Den bostadspolitik som nu förs innebär att samhället accepterat att bostaden blivit en<br />
marknadsvara bland alla andra. Tillgång, efterfrågan, köpkraft och spekulation styr<br />
bostadsmarknaden. Hyresrätterna missgynnas kraftigt och hyrorna skjuter i höjden på grund<br />
av ständigt ökade produktionskostnader och vinstuttag av byggföretagen. Den omvandling,<br />
av hyresrätter till bostadsrätter, som i dag sker på många håll, innebär att människor med<br />
låga inkomster och utan eget kapital inte kan vara med i konkurrensen om en bra bostad.<br />
I socialdemokraternas partiprogram, antaget 2001, finns följande skrivning: ”<br />
Bostadspolitiken är en oundgänglig del av den generella välfärden, och utgör det fjärde benet<br />
i välfärdspolitiken utöver vård, skola och omsorg. En bostad är en social rättighet, och det är<br />
därför ett samhälleligt ansvar att trygga bostadsförsörjningen. Starka allmännyttiga och<br />
kooperativa företag är nödvändiga för att motverka segregation och för att hålla nere<br />
boendekostnaderna.”<br />
I socialdemokraternas skuggbudget för 2012 finns likartade formuleringar: ” Vi<br />
socialdemokrater ser bostadspolitiken som ett inslag i den generella välfärdspolitiken och<br />
som en del i samhällsbyggandet för en långsiktigt hållbar utveckling. Samhället måste därför<br />
ta ett ansvar för att trygga bostadsförsörjningen. Vi vill ha ett samhälle med blandande<br />
bostadsområden och stor rörlighet på bostadsmarknaden där alla människor, inte bara de<br />
med goda ekonomiska förutsättningar, ges möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga<br />
kostnader i en stimulerande och trygg miljö.”(Citat ur skuggbudgeten 2012)<br />
Här saknas formuleringen att bostaden är en social rättighet. Vår uppfattning är att<br />
socialdemokraterna också i framtiden och inför valet 2014 ska behålla den klara och tydliga<br />
målsättning för bostadspolitiken som finns formulerad i det citerade avsnittet i 2001 års<br />
partiprogram.
Bakgrund till motionens förslag<br />
55<br />
Gamla Gardets socialdemokratiska förening har genomfört ett treårigt idé- och<br />
utvecklingsprojekt med rubriken, ”Ett tryggt boende för äldre - på lika villkor och utan<br />
spekulation”. Projektet visar tydligt på ett stort behov av ett tryggt och anpassat boende för<br />
äldre.<br />
Den målgrupp som vår motion riktar in sig på är äldre personer, ensamstående eller par,<br />
som kan klara eget boende på egen hand eller med stöd från hemtjänsten. Även yngre<br />
personer med funktionsnedsättningar av olika slag ingår i målgruppen.<br />
I skuggbudgeten 2012 sägs: ”Centralt är att det befintliga beståndet av bostäder utnyttjas så<br />
effektivt som möjligt, t.ex. att flyttkedjor möjliggör att större bostäder frigörs för unga<br />
barnfamiljer och att äldre kan erbjudas bättre anpassat boende.”<br />
Vi inser att det befintliga bostadsbeståndet bör utnyttjas effektivare genom s.k. flyttkedjor,<br />
unga ”byter” bostad med äldre. Men för att göra detta möjligt krävs att bostäder anpassade<br />
och tillgängliga för äldre tas fram i nyproduktion och/eller genom ombyggnad/reparation.<br />
I det bostadsbestånd som nu finns i de flesta kommuner saknas nästan helt den typ av<br />
bostäder som skulle kunna tillgodose behovet av ett tryggt och anpassat boende för äldre. I<br />
den mån trygghetsboenden byggs i dag är boendekostnaden så hög att äldre med låg<br />
pension och litet eller inget sparkapital inte har möjlighet att bo i dessa lägenheter.<br />
Beskrivning av det samhällsproblem som motionen belyser<br />
* Antalet äldre och särskilt gruppen äldre/äldre ökar kraftigt under kommande år. Andelen<br />
personer som är 55 år och äldre beräknas enligt SCB att uppgå till 49 % redan 2020.<br />
* Många äldre känner oro för hur boendet ska fungera när man blir äldre och man av olika<br />
skäl inte längre kan bo kvar i lägenheten eller huset där man kanske bott i många år.<br />
* Ensamhet och isolering i den egna lägenheten eller huset är ytterligare ett skäl till att man<br />
vill flytta till ett boende där man kan få sociala kontakter men ändå ha ett eget boende.<br />
* De flesta äldre vill bo i en egen lägenhet, men ha tillgång till hjälp och stöd av hemtjänst<br />
samt service av olika slag i närmiljön.<br />
Gamla Gardets förslag till trygghetsboende för äldre<br />
Vad är ett trygghetsboende?<br />
eget boende men med möjlighet till sociala kontakter<br />
bostäderna ska vara väl förberedda för hemtjänstinsatser<br />
bostäderna ska vara anpassade och tillgängliga för personer med funktionsnedsättningar.<br />
Gemensamma utrymmen ska finnas i varje hus för att möjliggöra trivsel, trygghet och sociala<br />
kontakter mellan de boende.<br />
Tillgång till servicetjänster av olika slag ska finnas i närmiljön, t.ex. restaurang/matservering,<br />
husvärdar, m.m.<br />
Det ska finnas goda möjligheter att ta sig till och från området med lokaltrafiken.<br />
En ny alternativ social bostadspolitik krävs.<br />
För att vår vision om bra bostäder till rimliga kostnader ska bli verklighet för alla krävs en<br />
alternativ socialdemokratisk bostadspolitik med social profil. Utgångspunkten för en sådan<br />
politik finns redan formulerad i 2001 års partiprogram där det sägs: ” Bostadspolitiken är en
oundgänglig del av den generella välfärden, och utgör det fjärde benet i välfärdspolitiken<br />
utöver vård, skola och omsorg. En bostad är en social rättighet, och det är därför ett<br />
samhälleligt ansvar att trygga bostadsförsörjningen.”<br />
56<br />
I det föregående har vi beskrivit behovet av bra och anpassade bostäder för äldre. Vi har<br />
också i ett antal punkter angett de krav som måste ställas på ett bra och anpassat boende<br />
för äldre, ett trygghetsboende. Vår övertygelse är att ett äldreboende av det slag som vi<br />
föreslår i vår motion, på sikt kommer att innebära samhällsekonomiska vinster i form av<br />
minskade kostnader för särskilt boende och institutionsvård av olika slag. Samtidigt behålls<br />
självständigheten och integriteten för den boende under avsevärt längre tid av livet.<br />
I det bostadspolitiska program som 2013 års kongress beslutar om är det viktigt att konkreta<br />
åtgärder fastställs som ger förutsättningar att i framtiden bygga trygghetsboenden i enlighet<br />
med Gamla Gardets förslag.<br />
Gamla Gardets socialdemokratiska förening i Umeå föreslår att kongressen beslutar;<br />
att ett bostadspolitiskt program med social profil utarbetas inför valet 2014.<br />
Bostaden ska vara en social rättighet för alla.<br />
att hyresrätten och bostadsrätten jämställs från ekonomiska utgångspunkter vid<br />
nybyggnation och reparation/ombyggnad, så att bättre rättvisa mellan<br />
boendeformerna uppnås.<br />
att statliga investeringsstimulanser för byggande av trygghetsboenden för äldre<br />
införs, enligt samma modell som använts tidigare för att stimulera byggande av<br />
studentbostäder.<br />
Investeringsstimulanserna kan bestå av:<br />
* momsbefrielse eller reducerad moms<br />
* statliga lånegarantier för ombyggnad och renovering<br />
* någon annan form av investeringsstöd<br />
att ett särskilt ROT-avdrag med inriktning; Reparation-Ombyggnad-Tillgänglighet<br />
samt energioptimering, införs. Avdraget ska stimulera till ombyggnad av äldre<br />
fastigheter till trygghetsboende för äldre.<br />
att det inkomstrelaterade bostadsstödet ska vara inflationsskyddat och utformas så<br />
att även äldre med låg pension har ekonomiska möjligheter att bo bra.<br />
Bostadsstödet ska vara ett komplement till statliga stöd för att stimulera<br />
byggandet av bra, billiga och anpassade bostäder för äldre.<br />
Umeå den 14 november 2011<br />
Gamla Gardets socialdemokratiska förening i Umeå<br />
Börje Lundström<br />
Ordförande<br />
Motionen antogs vid medlemsmöte 2011-11-10 med Ersboda socialdemokratiska förening<br />
/Christer Lindvall, ordförande<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Bostadspolitiken har genomgått dramatiska förändringar, nu senast vid den ekonomiska<br />
krisen. Det relativt omfattande subventionssystem som fanns tidigare är nog svårt att införa<br />
igen med samma utformning, inte minst med hänsyn till ekonomin. Systemet har heller inte<br />
varit helt rätt avvägt då det byggt upp förmögenheter åt de som redan har det bäst ställt.
57<br />
Styrelsen yttrar sig på att-satserna i tur och ordning.<br />
Den första att satsen handlar om att ta fram ett bostadspolitiskt program. Partistyrelsen har<br />
redan tillsatt en bostadspolitisk arbetsgrupp som har fått i uppdrag att se över det som<br />
motionären åberopar. Då arbetet sedan tidigare är initierat finns ingen anledning att tillsätta<br />
ytterligare en arbetsgrupp att ta fram ett program till 2013 års partikongress då ett<br />
bostadspolitiskt program ska fastställs.<br />
Den andra att-satsen syftar till att jämställa bostadsrätter med hyresrätter ur ekonomisk<br />
synpunkt. Det finns bostadssubventioner redan idag, dock är boendeformen egna hem mest<br />
gynnad med 30 % avdragsrätt på räntekostnaderna. Detta gör att en stor orättvisa råder<br />
mellan upplåtelseformerna. <strong>Socialdemokraterna</strong> har vid flera tillfällen tagit beslut om att det<br />
ska råda neutralitet mellan alla upplåtelseformer och det anser styrelsen fortfarande är den<br />
rätta vägen. Hur denna neutralitet ska uppnås har vi däremot inte preciserat men uppdraget<br />
finns redan beskrivet i gällande partiprogram.<br />
Den tredje att-satsen handlar om subventioner i någon form av byggande av<br />
trygghetsboenden. Motionären lyfter fram förslag på hur detta skulle kunna gå till, bland<br />
annat olika momssatser för byggande. En uppfattning styrelsen inte delar då det riskerar att<br />
skapa ett ännu mer svårbegripligt skattesystem än det nu rådande. Däremot är förslaget om<br />
investeringsstimulanser rent allmänhet intressant och bör bifalls. Styrelsen tar dock inte<br />
ställning och vill ej heller låsa sig till specifikt vilka åtgärder som bör användas då det kan<br />
variera. Det viktiga är att stödet inte permanentas utan används som stimulans i perioder då<br />
det behövs stimulans för att möta konjunkturförändringar.<br />
Den fjärde att-satsen handlar om att införa ett särskilt ROT-avdrag för energioptimering och<br />
ombyggnad. Styrelsen menar att ROT-avdraget ska användas på samma sätt som<br />
eventuella subventioner i byggandet. Dessa ska inte kunna förutses av marknaden utan<br />
enbart användas för att stimulera marknaden vid behov. Styrelsen delar motionärernas<br />
uppfattning att reglerna för ROT bör villkoras med energibesparande åtgärder. De bör också<br />
gälla flerfamiljshus men däremot ser styrelsen det svårt att villkora för boende för en särskild<br />
grupp. Förutom äldre är ett annat stort behov, möjligen till och med större, boende för<br />
ungdomar och studenter på större studieorter. Olika medborgargruppers behov ska dock<br />
inte ställas mot varandra. I dagsläget är bostadsbyggandet på så pass låg nivå att all ny- och<br />
ombyggnad bör stimuleras.<br />
Den femte att-satsen handlar om att inflationsskydda bostadsstödet. Styrelsen anser att<br />
bostadsstödet bör utformas på ett sådant sätt att det följer kostnadsutvecklingen för boendet,<br />
inte inflationen där alla andra kostnadsökningar är inräknade.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att skicka att-sats nr 1 som enskild<br />
att skicka att-sats nr 2 skickas som enskild<br />
att anta att-sats nr 3 i den del som handlar om investeringsstimulanser<br />
att anta att-sats nr 4 i den del som handlar om energibesparing och flerfamiljshus<br />
att skicka att-sats nr 5 som enskild<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att skicka att-sats nr 1 som enskild<br />
att skicka att-sats nr 2 som enskild<br />
att anta att-sats nr 3 i den del som handlar om investeringsstimulanser,<br />
resten av att-satsen skickas som enskild<br />
att anta att-sats nr 4 i den del som handlar om energibesparing och fler-<br />
familjshus, resten av att-satsen skickas som enskild<br />
att skicka att-sats nr 5 som enskild<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 13<br />
Föredragande: Lennart Holmlund<br />
Distriktsstyrelsen delar motionärens och Umeå arbetarekommuns uppfattning.<br />
58<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen besluta:<br />
att avslå att-sats nr 1<br />
att avslå att-sats nr 2<br />
att bifalla att-sats nr 3 i den del som handlar om investeringsstimulanser,<br />
resten av att-satsen avslås<br />
att bifalla att-sats nr 4 i den del som handlar om energibesparing och fler-<br />
familjshus, resten av att-satsen avslås<br />
att avslå att-sats nr 5<br />
14. Verka för ett mänskligt arbetsliv!<br />
Motionär: Jon Kristoffersson, Umeå arbetarekommun<br />
Det kapitalistiska samhället skapar ett arbetsliv där människor sätts i andra hand och vinsten<br />
i första. I takt med att industrialiseringens löpandebandsprinciper sprider sig, till<br />
tjänstesektorer och servicenäringar, sållas arbetskraft ut som inte lever upp till de mycket<br />
höga kraven på produktivitet och uthållighet. Det märks inte bara i hur människor slits ut,<br />
fasas ut eller ens tillåts introduceras i lönearbetet, det sätter sig dessutom i våra huvuden.<br />
Vårt sätt att se på världen och varandra. Som närande och tärande. Arbetare ställs mot<br />
varandra. Tänkandet har till och med letat sig in i våra demokratiskt styrda och ägda<br />
offentliga verksamheter. För arbetarrörelsen är utvecklingen ett hot. Vår rörelse är en rörelse<br />
mot ett samhälle där människors behov sätts främst. Offentliga sektorn är demokratins<br />
andrum i en kapitalistisk värld. Vi ska inte konkurrera med varandra utan hjälpa varandra.<br />
När marknadstänkandet och vinstsyftet dominerar skiktas, värderas och förnedras<br />
människor. Alla som inte antas leva upp till normen av en frisk, välutbildad, socialt<br />
kompetent, och fullt arbetsför förtrycks i arbetslivet av den norm på människa som
näringslivet mejslar fram i sin jakt efter produktiv och vinstgenererande arbetskraft.<br />
Exemplen är många. Statistiken tydlig.<br />
Människor med fysiska och psykiska funktionsnedsättningar nekas ofta tillträde till<br />
arbetsmarknaden och därmed ett självständigt liv. För människor med<br />
funktionsnedsättningar blir arbetslivet tungt och uteslutande.<br />
Vi vill att <strong>Socialdemokraterna</strong> ska arbeta för att offentlig sektor ska vara ett föredöme i att<br />
skapa ett arbetsliv för alla människor.<br />
Därför vill vi:<br />
59<br />
att vi socialdemokrater ska arbeta för att all offentlig verksamhet är ett föredöme i<br />
ett inkluderande, solidariskt och mänskligt arbetsliv.<br />
att de socialdemokratiska riksdagsledamöterna ska verka för att få det privata<br />
näringslivet att fungera lika bra som vårt föredömliga offentliga ska göra.<br />
att Umeå arbetarekommun antar motionen som sin egen, samt sänder den vidare<br />
till nästkommande distriktsårskongress.<br />
att Västerbottens partidistrikt antar motionen som sin egen, samt skickar den<br />
vidare till nästkommande partikongress.<br />
att <strong>Socialdemokraterna</strong> antar motionen som sin egen vid nästkommande<br />
partikongress.<br />
Jon Kristoffersson, SSU Umeå<br />
Antagen av SSU-Umeås medlemsmöte 2011-11-15<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
För att komma fram till ett mänskligare arbetsliv, så måste det arbetas för ett jämlikare<br />
samhälle. Kommunalarbetareförbundet har arbetat med ”mönsterarbetsplatsen” och det bör<br />
man dra lärdom av. Genom en Socialdemokratisk majoritet i Kommun och Landsting med<br />
har vi fackliga möjligheten att få till arbetsplatser som är föredömen. I ett mänskligt arbetsliv<br />
där vi kan arbeta fram till pensionering där är vi alla vinnare.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till parti-<br />
kongressen 2013<br />
Christer Lindvall, ordförande
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 14<br />
Föredragande: Per-Erik Johansson<br />
60<br />
Att människor ges möjlighet att bidra i arbetslivet och samhällsbyggandet efter förmåga,<br />
genom arbete ges möjlighet till sammanhang, sociala kontakter och en egen försörjning i ett<br />
arbetsliv som är inkluderande, och där arbetet inte sliter ut och bryter ned utan utvecklar<br />
människor, är en strävan som vi socialdemokrater omfamnar.<br />
SAP och Kommunal har under många år gemensamt arbetat med projektet Mönsterarbetsplatser<br />
till hösten 2011 då projektet lades ned för att ersättas av ett nytt arbete med en<br />
offensiv socialdemokratisk arbetsgivarpolitik som ska ta vid. Erfarenheterna från arbetet med<br />
Mönsterarbetsplatser har en viktig roll att spela i detta arbete.<br />
Motionärens ambitioner om ett inkluderande, solidariskt och mänskligt arbetsliv omfattar<br />
såväl offentlig som privat sektor. Det är också vad en socialdemokratisk politik för utveckling<br />
av arbetslivet bör ha som målsättning.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att sända motionen till partikongressen 2013<br />
15. Utred ett nytt ekonomiskt system<br />
Motionär: Oskar Vesterberg, Umeå arbetarekommun<br />
Sedan ett antal hundra år tillbaka har det pengabaserade ekonomiska system varit det som<br />
vi använt oss utav för att förenkla utbytet av varor och tjänster i samhället. På framförallt<br />
1900-talet har detta system blivit allt mer globalt interagerat och kriserna likaså har ökat och<br />
blivit allt fler och fler samt tätare och tätare. Trots att det ekonomiska systemet underlättar en<br />
del saker förvärrar det dock mer än vad det underlättar. Ord som fattigdom, rikedom,<br />
korruption, ekonomisk brottslighet, klassklyftor, budget i balans, besparingar, överskott m.fl.<br />
är ord som utan systemet inte överhuvudtaget skulle ha existerat.<br />
I princip vad helst som ska göras i samhället måste ha en finansiering. Trots att både<br />
resurser och kunskap finns är samhällets utveckling och välmående alltid dikterat av hur<br />
mycket pengar som finns, eller snarare inte finns. Detta gäller både för den offentliga delen<br />
men även den privata. Vissa människor kan sitta med åtskilliga miljarder på bankkontot och<br />
klia sig i huvudet och fundera på vad som ska göras med alla pengarna samtidigt som andra<br />
människor varje dag måste hålla koll på vartenda öre och spendera det på rätt sak för att<br />
klara vardagen. Samma bakvändhet gäller också vid en jämförelse mellan hur mycket<br />
pengar som går till banksektorn och miljön. Till bankerna verkar det alltid finnas gott om<br />
pengar när de behöver hjälp och inte skött sig men när det gäller miljön finns det ofta inte<br />
nog med pengar för att göra de stora satsningar som skulle behövas göras för att tackla de<br />
stora utmaningar som väntar.<br />
Det är dags för människor och miljön att resa sig och en gång för alla få sätta sig i det<br />
främsta rummet och inte acceptera underkastelsen till ett system som inte producerar något<br />
annat än krascher, korruption, ekologisk förstörelse, mänskligt lidande med mera. Det är<br />
dags att slopa det pengabaserade systemet och införa ett nytt ekonomiskt system som till<br />
100 % utgår ifrån ekologisk samt social hållbarhet och fördelar resurser på ett jämlikt och<br />
rättvist sätt. Det ska inte vara planekonomi, det ska inte vara anarki utan det ska helt enkelt<br />
vara ett system som ska fungera mycket bättre än det nuvarande.<br />
Därför yrkar jag:
61<br />
att En omfattande utredning genomförs i syfte att komma fram till hur utformning<br />
och funktionen för ett nytt ekonomiskt system ska se ut med tonvikt vid hållbart<br />
resursproducerande, rättvis fördelning, upprätthållandet av en omfattande<br />
välfärd, ett fungerande tjänstesystem och så vidare.<br />
att Sverige efter utredningen om möjligt försöker införa systemet samt driver<br />
frågan internationellt för ett genomförande globalt eller mellan vissa länder.<br />
att Umeå arbetarekommun antar motionen som sin egen.<br />
att Motionen skickas till <strong>Socialdemokraterna</strong> i Västerbottens distriktskongress<br />
2012.<br />
att Motionen skickas till <strong>Socialdemokraterna</strong>s partikongress.<br />
SSU Umeå, Oskar Vesterberg<br />
SSU Umeå har antagit motionen som sin egen på ett medlemsmöte den 15 november<br />
2011.<br />
Förtydligande motion ''Utred ett nytt ekonomiskt system”<br />
I motionen beskriver jag att det är det ekonomiska system som är grundat på pengar som är<br />
det som jag vill föreslå ska avskaffas i förmån för ett nytt som inte är baserat på det. I att-sats<br />
nummer ett föreslås att ett nytt ekonomiskt system ska utredas med avseende på vissa<br />
saker som beskrivs. Detta nya ekonomiska system menar jag ska vara ett nytt system som<br />
inte är baserat på det valuta/pengabaserade system som finns idag. Sedan vad som ska<br />
vara istället för pengar får vara en öppen fråga för utredningen. Det som är viktigast är att<br />
lösningar kan arbetas fram till problem som ojämn resursfördelning o.s.v., det är själva<br />
bakgrunden till förslaget om ett nytt sätt att organisera samhällets resurser på.<br />
Oskar Vesterberg<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Socialdemokratin har alltid haft visionen om ett bättre framtida samhälle som ledstjärna men<br />
också varit framgångsrik i att hantera det dagliga samhällsbyggandet.<br />
Motionären lyfter fram en vision om ett samhälle där människan och miljön sätts i främsta<br />
rummet, det är en vision som många delar. Motionären hävdar att det är det pengabaserade<br />
systemet som är roten till korruption, ekologisk förstörelse, mänskligt lidande mm. Fattigdom,<br />
rikedom, klassklyftor mm hävdas vara begrepp som inte skulle existera utan ett<br />
pengabaserat system och att fenomenet är ett antal hundra år gammalt. Pengar, penningar,<br />
monetära system har en långt längre historia än så och kan spåras till de gamla sumererna.<br />
Greker, romarriket med flera antika kulturer hade sina monetära system. Judas betalning i tio<br />
silverpenningar som pris för att peka ut Jesus i Bibelns berättelse känns igen. Vissa kulturer<br />
har använt andra föremål än präglade mynt eller senare tryckta sedlar som haft ett visst<br />
värde och använts för att idka handel. Grunden för över- och underordning styrs av hur vi<br />
väljer att organisera våra samhällen och vilka värden som de grundar sig på. Marx analys av<br />
kapitalismens funktionssätt och framväxten av klasser under kapitalismen har sin relevans<br />
för att förstå dagens samhälle och den ekonomiska utvecklingen. Under ståndssamhället<br />
fanns också samhällsklasser, liksom under feodaltiden och tidigare samhällsformer med<br />
över- och underordning, klassklyftor, fattigdom och rikedom, korruption etc. Motionären<br />
pratar i brödtexten om att det är dags att slopa det pengabaserade systemet och införa ett<br />
annat ekonomiskt system, beskriver vad ett sådant system ska utgå ifrån samt anger vad det<br />
inte ska vara.
62<br />
Striden idag om morgondagens samhälle står mellan politik och marknad. Det avspeglas bl a<br />
i de motkrafter som mobiliseras vid varje antydan till reglering av marknaden i allmänhet och<br />
de finansiella marknaderna i synnerhet. Marknaden är en bra tjänare (reglerad) men en dålig<br />
herre (oreglerad). Om visionen om ett bättre framtida samhälle ska vara möjligt kräver det<br />
både förändringar som vi själva kan påverka nationellt och sådant som kräver internationellt<br />
samarbete för att kunna förverkligas.<br />
Frågan om slopandet av pengar som betalningsmedel vid handel bör inte vara huvudfokus<br />
för socialdemokratins strävanden utan politikens reglering av marknaden och utformning av<br />
skatte-, fördelnings-, bostads-, utbildnings-, arbetsmarknads-, arbetslivs- och<br />
folkhälsopolitiken för att utjämna människors livsmöjligheter och därigenom frigöra<br />
människor.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att motionen skickas som enskild<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att motionen skickas som enskild<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 15<br />
Föredragande: Bert Öhlund<br />
Distriktsstyrelsen delar Umeå arbetarkommuns syn på motionens förslag. Det är knappast<br />
penningsystemet i sig som är problemet. Vårt samhälle är i stort uppbyggt på handel och på<br />
att vi ska byta varor och tjänster mellan människor, företag och länder. Så länge det är så<br />
kommer det att finnas behov av ett betalningsmedel och värderings-instrument. Att sedan<br />
dagens internationella ekonomiska system med bankkriser, kreditbubblor och statsfinansiella<br />
svårigheter är i stort behov av förändring och reglering motiverar knappast ett avskaffande av<br />
pengar.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår därför distriktskongressen besluta<br />
att motionen avslås.<br />
16. Gemensamt ägande för ett hållbart resursanvändande<br />
Motionär: Oskar Vesterberg, Umeå arbetarekommun<br />
Det finns få saker i samhället vilket är så självklart och oifrågasatt som äganderätten. Att<br />
saker som en köper och använder ska vara ens egendom. Detta är dock ett beteende som är<br />
dikterat av marknaden och företagen för att kunna sälja så mycket produkter som möjligt<br />
utan någon som helst hänsyn till ekologisk hållbarhet eller rättvis resursfördelning. Mycket<br />
saker som vi äger ligger också oftast och samlar damm samtidigt som någon annan skulle<br />
kunna ha nytta av dem istället. Detta gäller allt ifrån den minsta digitalkameran till den största<br />
fyrhjulsdrivna bilen.
63<br />
Äganderätten är ett begrepp som måste få en ny innebörd, gemensam äganderätt. Alltså att<br />
det ska möjliggöras till att låna/hyra saker som en behöver för en viss tid och sedan lämna<br />
tillbaka det för att någon annan ska kunna låna det. Detta ska gälla både för saker såsom<br />
foto/filmkameror, datorer och så vidare. Detta är inget nytt då vi har haft biblioteken väldigt<br />
länge och varför kan inte biblioteken få möjlighet att låna ut saker också? När det gäller<br />
bilarna borde kommunalt styrda bilpooler införas. Även om målet ska vara att få alla att åka<br />
kollektivt är det många som fortfarande är beroende eller invanda av att använda bilen så<br />
bilpooler är nödvändigt i en övergångsperiod. När det gäller cyklar bör gratis kommunal<br />
cykelutlåning införas. När det gäller möjlighet att låna saker för tillfällig användning kan den<br />
verksamheten antingen införlivas i biblioteken alternativt startas upp som en egen<br />
verksamhet.<br />
Därför yrkar jag:<br />
att Kommunala bilpooler införs.<br />
att Kommunal cykelutlåning införs.<br />
att Kommunala utlåningscentrum införs.<br />
att De socialdemokratiska kommunpolitikerna i Umeå verkar för att Umeå kommun<br />
ska utreda och införa det som föreslås i motionen.<br />
att Umeå arbetarekommun antar motionen som sin egen och verkar i dess anda.<br />
att Motionen skickas till <strong>Socialdemokraterna</strong> i Västerbottens distriktskongress<br />
2012.<br />
att Motionen skickas till <strong>Socialdemokraterna</strong>s partikongress.<br />
SSU Umeå, Oskar Vesterberg<br />
SSU Umeå har antagit motionen som sin egen på ett medlemsmöte den 15 november<br />
2011.<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären lyfter i motionen upp ett principiellt resonemang kring äganderätten och hur<br />
<strong>Socialdemokraterna</strong> ska kunna skapa ett samhälle där inte köpkraft avgör människors<br />
livsvillkor. Som exempel på att motverka detta föreslås i motionen att bilpooler,<br />
cykeluthyrning och särskilda utlåningscentrum tillskapas.<br />
I Umeå kommun har sedan slutet av 2008 en miljöbilpool inrättats för kommunens behov av<br />
tjänsteresor istället för att kommunen nyttjar inköpta tjänstebilar eller egen bil. Detta har lösts<br />
genom upphandling och inneburit att kommunen drastiskt minskat antalet resor i tjänsten<br />
med bil. Allmänheten har också möjlighet att nyttja bilpoolen så ur denna aspekt så får<br />
motionärens synpunkter anses tillgodosedda.<br />
I frågan om cykelutlåning har försök gjorts genom Umeåregionens hållbarhetsprojekt Be<br />
Green, det har finansierats genom att olika företag sponsrat cyklar för uthyrning. Det har<br />
dock krävt konstant bemanning och haft en säsongsbetonad karaktär. I samband med<br />
verkställandet av den nya fördjupade översiktsplanen för Umeå öppnar sig dock möjligheter<br />
att utveckla detta. Kommunen har beslutat att man ska göra försök med gröna friköp vilket<br />
innebär att fastighetsägare kan undantas från att säkerställa parkeringsplatser mot att<br />
satsningar gör på hållbara transportsätt som exempelvis tillhandahålla anställda busskort<br />
eller cyklar etc. Den nya parkeringspolicyn syftar dessutom till att arbetsplatsparkeringar<br />
läggs utanför centrumkärnan vilket kan komma kräva att cykelpendling möjliggörs. I och med
64<br />
dessa nya förutsättningar skulle man kunna tänka sig att kommunen tar initiativ till ett<br />
cykeluthyrningssystem. Sådana cykeluthyrningssystem finns redan utvecklade idag och är<br />
helt automatiserade med olika stationer där man kan låna och lämna cyklar. Med hjälp av<br />
applikationer i mobiltelefonen så kan sedan vem som helst följa vart det finns lediga cyklar<br />
att hyra för en billig penning. Göteborg stad har infört detta system och finansierar det genom<br />
att upplåta reklamytor till ett företag.<br />
När det gäller utlåningscentrum så bedömer styrelsen att det går att utveckla lånedelen via<br />
biblioteken. Det är en fråga som bör åläggas s-gruppen i kulturnämnden att utveckla och<br />
bedöma vad som är möjligt; redan idag pågår en utlåning av tv-spel för att skapa alternativ<br />
för medborgarna till att göra dyra inköp. En utvecklad utlånings- och uthyrningsverksamhet är<br />
helt i linje med kommunens ambition att främja en kultur baserad på open source.<br />
Vidare anser styrelsen att motionens intentioner bör ingå i riktlinjerna för partiets<br />
kommunpolitik och därför skicka motionen vidare till partikongressen 2013.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 16<br />
Föredragande: Mikael Berglund<br />
Distriktsstyrelsen anser att motionens intention både ur en rättvise- och miljöaspekt<br />
innehåller tankar och förslag som både är nödvändiga och önskvärda. Att ge medborgarna<br />
alternativ till ett resursslukande levnadssätt är att ta ansvar för framtiden. Att genomföra<br />
detta behöver som Umeå arbetarekommun beskriver inte stå i konflikt med marknaden. Det<br />
kan genom gott politiskt handlag genomföras genom kloka lösningar där företag som förstår<br />
hur framtiden ser ut gynnas, och politiken styr utvecklingen.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår därför distriktskongressen att besluta<br />
att motionen bifalls<br />
17. Utveckla den högre utbildningen och möjligheten för fler att<br />
studera<br />
Motionär: Oskar Vesterberg, Umeå arbetarekommun<br />
Att läsa på en högre utbildning är något som blir allt mer viktigt i dagens samhälle. Tyvärr<br />
brister kvalitén på högskoleutbildningarna när det gäller exempelvis antal timmar lärarledd tid<br />
och handledning. Även om statistiken pekar på att universiteten får en allt bättre<br />
representation när det gäller samhällsklasser kvarstår dock faktum att större delen av<br />
studenter kommer ifrån en bakgrund med en eller två högutbildade föräldrar. Undersökningar
pekar också på att fler skulle kunna tänka sig att studera på högre utbildning om de inte<br />
behövde skuldsätta sig så mycket.<br />
65<br />
Att få fler att läsa på högre utbildning och fler från olika samhällsklasser är oerhört viktigt för<br />
både för samhällets utveckling samt mångfalden. Det livslånga lärandet är också viktigt för<br />
den personliga utvecklingen vilket är ovärderligt. Den högre utbildningens kvalité måste dock<br />
höjas med mer resurser till utbildningar som är eftersatta och införandet av ett mer generöst<br />
studiemedel. Minimum för lärarledda timmar bör ligga på 15 timmar, i linje med Sveriges<br />
förenade studentkårers krav, samt studiemedlet borde omvandlas till en studielön som<br />
beräknas enligt vad som anses som en rimlig levnadsnivå och de utgifter en student har med<br />
litteratur o.s.v.<br />
Därför yrkar jag:<br />
att Det satsats på den högre utbildningen med 15 timmars lärarledd tid som lägsta<br />
riktmål.<br />
att Studielön införs med en rimlig levnadsnivå som mått.<br />
att Umeå arbetarekommun antar motionen som sin egen.<br />
att Motionen skickas till <strong>Socialdemokraterna</strong> i Västerbottens distriktskongress<br />
2012.<br />
att Motionen skickas till <strong>Socialdemokraterna</strong>s partikongress.<br />
SSU Umeå, Oskar Vesterberg<br />
SSU Umeå har antagit motionen som sin egen på ett medlemsmöte den 15 november<br />
2011.<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionen har som ambition att få fler, och fler från olika samhällsklasser, att delta i högre<br />
utbildning. Detta motiveras bl a med att högre utbildning är något som blir allt mer viktigt i<br />
dagens samhälle. Det livslånga lärandet ses som viktigt för den personliga utvecklingen.<br />
Motionären vill också höja utbildningens kvalité.<br />
Som två konkreta åtgärder föreslås:<br />
- att det satsats på den högre utbildningen med 15 timmars lärarledd tid som lägsta riktmål.<br />
- att studielön införs med en rimlig levnadsnivå som mått<br />
Ett Sverige som bygger sin konkurrenskraft på kunskap behöver satsa på utbildning på alla<br />
nivåer. Utbildningen ska inte bara vara av yppersta klass, utan också tillgänglig för alla. Det<br />
gäller såväl grundutbildning som högre utbildning. Det är i vårt gemensamma intresse att<br />
utveckla kunskapsnationen Sverige och därför ett samhälleligt ansvar.<br />
Utbildning och forskning är av strategisk betydelse för samhällets utveckling. Inte minst som<br />
umebor lever vi med ett näraliggande exempel på den utvecklingskraften.<br />
Socialdemokratisk utbildningspolitik har medverkat till att den allmänna utbildningsnivån i<br />
Sverige är hög. De höga ambitionerna har ofta ifrågasatts, men de har visat sig tjäna Sverige<br />
väl. Vi behöver fortsätta på den vägen. Ett modernt samhälle ska inte säga nej till människor<br />
som vill studera utan tvärt om undanröja de hinder som begränsar viljan och möjligheterna.<br />
Det gäller i högsta grad högskole- och universitetsutbildning.<br />
Globaliseringen påverkar omställningstakten i ekonomin, ny och ständigt förändrad<br />
internationell arbetsfördelning medför ökat konkurrenstryck i åtskilliga branscher. Med ökat
66<br />
konkurrenstryck följer behov av förnyelseförmåga, anspråken på förändringstakt ökar.<br />
Individer och företag ställs inför krav på snabba omställningar och förmåga att ta till sig ny<br />
kunskap. De länder som i denna utveckling investerar i individernas utbildning och trygghet i<br />
omställningen står bättre rustade än andra.<br />
Sverige ska ha höga ambitioner för hela utbildningssystemet, inte minst som ett svar på<br />
ändrade och ökade kompetenskrav från arbetslivet, för att inte riskera Sveriges<br />
konkurrenskraft. Det behövs för att regioner med svag studietradition riskerar att förlora i<br />
växtkraft. Det behövs för människors livschanser och rörligheten på arbetsmarknaden. Och<br />
inte minst - vare sig näringsliv eller samhälle är betjänt av att kunskap och bildning<br />
begränsas till ett fåtal.<br />
Det är självklart att Sverige ska konkurrera med kunskap och kreativitet, inte med låga löner<br />
och lång arbetstid.<br />
Ett utvecklat utbildningssystem förbättrar också människors förutsättningar att aktivt delta i<br />
samhällsutvecklingen. På så sätt bidrar utbildningen också till demokratins utveckling.<br />
Utbildning har ett egenvärde, men stärker också individen. Högskoleutbildade har, allmänt<br />
sett, bland annat högre lön, högre sysselsättningsgrad och lägre arbetslöshet än de som inte<br />
studerat på högskolan<br />
Satsa mer på Universitet och högskolor<br />
En satsning handlar om resurser till högskolan, dvs statens bidrag till verksamheten. Det<br />
handlar om de studerandes ekonomiska villkor under studietiden, det handlar om kvalitén i<br />
undervisning och forskning, det handlar om resurser till forskning, det handlar också om<br />
högskoleutbildningens tillgänglighet också ur bl a geografiskt, socialt, kulturellt och etniskt<br />
perspektiv.<br />
Universitet och högskolor måste få tillräckliga ekonomiska resurser för såväl den forskning<br />
som behövs och ska bedrivas som för studenternas utbildning. Här ingår bl a möjligheterna<br />
att erbjuda mer lärarledd utbildning, men också att öka andelen disputerade lärare. Det är<br />
också fråga om vilket antal studenter som kan beredas plats.<br />
Ett viktigt inslag i den socialdemokratiska politiken har varit utbyggnaden av högskolan över<br />
hela landet. För lite mer än ett halvt sekel sedan var det bara universiteten i Lund och<br />
Uppsala, högskolorna i Stockholm och Göteborg, och ett mindre antal specialiserade<br />
yrkesskolor, som erbjöd eftergymnasial utbildning. Idag finns åtskilligt fler institutioner för<br />
eftergymnasial utbildning över hela landet. I princip ledde utbygganden till minst ett<br />
universitet eller en högskola i varje län.<br />
Vi har också sett en imponerande tillväxt av högskoleutbildade personer. 37 procent av de<br />
unga vuxna (25–34 år) har genomgått högre utbildning, jämfört med 25 procent av dem<br />
mellan 55 och 64 år.<br />
I Sverige vill nästan 60 procent av 15-och 18-åringarna läsa på högskolan. Andelen är högre<br />
bland kvinnor än bland män (SCB 2008).<br />
Social snedrekrytering<br />
Läsåret 2005/06 var andelen högskolenybörjare med arbetarbakgrund 25 procent. Om<br />
rekryteringen till högskolan skulle motsvara fördelningen i befolkningen i åldrarna 19–34 år<br />
skulle ungefär 33 procent komma från arbetarhem.<br />
I och med att fler högskoleplatser tillkom i mitten av 1990-talet minskade den sociala<br />
snedrekryteringen till högskolan. Under åren 1993/94 till och med 2005/06 ökade andelen<br />
högskolenybörjare med sin bakgrund i arbetarhem från 18 till 25 procent av alla nybörjare.<br />
Etnisk snedrekrytering till högskolan<br />
Antalet högskolenybörjare med utländsk bakgrund (personen är född utomlands eller har två<br />
föräldrar födda utomlands) ökade under tidsperioden 1997–98 till 2006–07 med 65 procent.<br />
Men fortfarande är även den etniska snedrekryteringen stor.
67<br />
Skillnaden mellan olika etniska grupper inom gruppen högskolenybörjare med utländsk<br />
bakgrund är mycket stor. Den etniska snedrekryteringen korrelerar med den sociala<br />
snedrekryteringen och åtgärder för att motverka den etniska snedrekryteringen är därför<br />
troligen sammanfallande med de åtgärder som bör vidtas för att motverka den sociala<br />
snedrekryteringen.<br />
Könsmässig snedrekrytering till och inom högskolan<br />
Andelen kvinnor i högskolans grundutbildning har successivt stigit. I mitten av 1940-talet låg<br />
andelen på drygt 20 procent, för att 1976 uppgå till 43 procent. I och med det vidgade<br />
högskolebegreppet i högskolereformen 1977 steg antalet kvinnliga studenter till 53 procent.<br />
Andelen kvinnor har därefter fortsatt att växa för att under de senaste åren uppgå till omkring<br />
60 procent.<br />
Snedrekrytering inom högskolan<br />
Det finns en social, etnisk och könsmässig snedrekrytering, inte bara till, utan också inom<br />
högskolan. Inte minst mellan olika utbildningar men också i steget mellan olika nivåer inom<br />
akademin. En stor utmaning att komma till rätta med är att utbildningar inom högskolan är<br />
könsuppdelade vilket medverkar till att också många yrken domineras av ett kön.<br />
Gymnasieskola som ger högskolebehörighet<br />
Den moderatledda alliansregeringen har infört en uppdelning av gymnasiekolan i en del som<br />
ger högskolebehörighet och en annan, de yrkesförberedande programmen, som inte ger<br />
högskolebehörighet. Med det har man byggt en tröskel som för en stor grupp ungdomar<br />
begränsar möjligheterna att söka sig till högskola. Därtill lyckas man urholka värdet av den<br />
yrkesförberedande utbildningen som just yrkesutbildning. Bl a språkkunskaper är<br />
efterfrågade i de flesta branscher, inte minst engelska.<br />
Samtliga gymnasieutbildningar bör ge högskolebehörighet. Inte minst för att öka<br />
möjligheterna till breddad rekrytering till högskolan.<br />
Bättre studievillkor<br />
Ekonomin är, om än inte den enda, en viktig faktor för viljan att delta i högre utbildning.<br />
Personer från studieovana miljöer är mer tveksamma till att skuldsätta sig. (Högskoleverket,<br />
2007).<br />
En förbättring av studieekonomin är således viktig. Dagens studiemedel består av bidragsdel<br />
och en lånedel. Bidraget är för heltidsstuderande 680 kr/vecka, lånedelen 1489 kr/vecka, dvs<br />
ca 8700 kr/månad till boende, mat, kläder, resor, litteratur och allt annat. Lånets andel är<br />
närmare 70 % av studiemedlen.<br />
En inte helt ovanlig situation är att heltidsstuderande också har arbete vid sidan om studierna<br />
för att klara ekonomin.<br />
Studiemedelssystemet ska ge alla möjlighet att studera oberoende av egna eller<br />
närståendes ekonomiska resurser. Studenters studiesociala situation är viktig för hur<br />
studenterna klarar sina studier.<br />
Studiemedlens totalbelopp bör därför höjas - i den takt ekonomin tillåter. Höjningen bör<br />
inriktas på bidragsdelen. Att gå så långt som till att helt ersätta studiemedlen med bidrag, och<br />
därtill höja dem, är en betydande utgiftsökning som måste ställas mot andra behov, inte<br />
minst högskolans resurser för undervisning och forskning.<br />
Enligt Högskoleverkets årsrapport var antalet helårsstudenter på grundnivå och avancerad<br />
nivå 321 000 under 2010. En omvandling av dagens studiemedel till studielön, utan att höja<br />
beloppet, för dessa 310 000 motsvarar en merkostnad på ca 17 miljarder.<br />
CSN redovisar för 2010 – med nuvarande regler – 9,9 miljarder som total kostnad för<br />
bidragen (studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med vårdnaden av barn). Totalt<br />
betaldes ca 22,5 miljarder ut i studiemedel, dvs 16,6 miljarder utgjorde studielån.<br />
Andra inslag att överväga, för att förbättra den studieekonomiska situationen, är att för<br />
studerande utveckla skyddet vid sjukdom, föräldraskap och arbetslöshet.<br />
Föräldrapenningen för studenter bör ligga i vart fall i nivå med studiemedlen.
Även studenter kan bli sjuka men till skillnad från andra har studenter en karenstid om 30<br />
dagar. Studenter har inte heller, i motsats till andra, möjlighet till deltidssjukskrivning.<br />
68<br />
Det kan ta några månader att ta steget från studietid till arbetsliv. Det är mycket oroande att<br />
studenter, som inte jobbat före studierna, saknar ekonomiskt skydd om de blir arbetslösa<br />
efter avslutade studier.<br />
Studietiden ger studenten en lägre pensionsgrundande inkomst jämfört med heltidsarbete,<br />
vilket påverkar den framtida pensionen negativt. En väg att kompensera högskolestudier är<br />
att höja det pensionsgrundande beloppet för högskolestudier.<br />
Till studieekonomin hör också möjligheterna till boende till rimliga kostnader.<br />
I sammanhanget är det också angeläget att peka på behovet att erbjuda rimliga villkor för<br />
sedan tidigare yrkesverksamma som vill, eller behöver, utveckla sin kompetens genom att t<br />
ex komplettera tidigare utbildning eller erövra en ny utbildning.<br />
Kvalitén i undervisningen<br />
Lärartätheten, och också lärarnas egen utbildningsnivå är två faktorer av vikt för<br />
undervisningens kvalitet. Det är därför angeläget att Universitet och högskolor får tillräckliga<br />
ekonomiska resurser för att erbjuda studenter mer av lärarlett arbete.<br />
I vad mån det lärarledda arbetet sak låsas till en given norm är mera tveksamt. Som ett mått<br />
på proportionerna lärare-studenter kan motionens förslag tjäna som ett riktmärke, vilket vi<br />
också uppfattar som motionärens avsikt.<br />
Den ambitionen behöver dock ställas mot andra angelägna resursbehov, såväl inom<br />
Universitet/högskolor som i övrigt, liksom mot åtgärder för att skapa studieekonomiska villkor<br />
som kan medverka till en breddad rekrytering.<br />
Sammantaget delar styrelsen motionärens ambition. Vi vill dock se åtgärder i motionens<br />
anda samlat och omfattande fler åtgärder.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att motionen skickas som enskild<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att motionen skickas som enskild<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 17<br />
Föredragande: Isak Frohm<br />
Motionen lyfter viktiga frågeställningar och vill ge flera från olika samhällsklasser möjlighet att<br />
studera vidare i högre utbildning.<br />
Detta motiveras bl a med att högre utbildning är något som blir allt mer viktigt i dagens<br />
samhälle. Det livslånga lärandet ses som viktigt för den personliga utvecklingen. Motionären<br />
vill också höja utbildningens kvalité.
69<br />
Som två konkreta åtgärder föreslås:<br />
- att det satsats på den högre utbildningen med 15 timmars lärarledd tid som lägsta riktmål.<br />
- att studielön införs med en rimlig levnadsnivå som mått.<br />
Lärarledd tid och höjd kvalitet<br />
Det finns anledning att se över kvalitén i den högre utbildningen, särskilt inom de<br />
ämnesområden som idag har liten andel lärarledd tid. På många utbildningar, inte minst inom<br />
samhällsvetenskap och humaniora, behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier,<br />
och uppsatsstudenter behöver mer tid med sina handledare. Det är dessutom brist på<br />
disputerade lärare vid ett antal av landets högskolor. Andelen disputerade lärare inom<br />
svenska universitet och högskolor bör öka för att leva upp till krav på forskningsanknytning<br />
och att all högskoleutbildning ska vila på vetenskaplig grund. Vi menar att det är i mötet<br />
mellan student och lärare som studenten kan utveckla de kunskaper som en akademisk<br />
utbildning ska innebära. En hög andel disputerade lärare är viktigt för att upprätthålla kvalitén<br />
och alla utbildningars status. Men högskolestudier innebär ett stort egenansvar och i<br />
praktiken är den lärarledda tiden därför olika under studietiden praktik, at tjänstgöring, projekt<br />
arbete mm. Vi har också på olika sätt försökt underlätta för distansstudier vilket gör det svårt<br />
att sätta miniminivåer för den lärarledda tiden det kan göras och görs för utbildningen som<br />
helhet men är svårare att göra på veckonivå.<br />
Bättre arbetslivskoppling<br />
En bra arbetslivsanknytning ger verklighetsförankring och högre kvalité i utbildningen. Det<br />
innebär också att fler studenter får kunskap om vad de utbildar sig till, samt att man<br />
därigenom kan göra mer välavvägda studieval. Arbetslivsanknytning ger förståelse för<br />
sammanhang och studiemotivation. Arbetslivsanknytning utjämnar också skillnaderna i<br />
kontakter på arbetsmarknaden som är så viktiga för att få det jobb studenten strävar efter.<br />
Högskolor och universitet bör få ett tydligt uppdrag att förbereda studenterna inför arbetslivet.<br />
Särskilt viktigt är detta för studenter som saknar kontakter och nätverk. Högskolor och<br />
universitet bör också få i uppdrag att inlemma karriärplanering för alla studenter tidigt i<br />
utbildningen, och studie- och karriärrådgivning på landets universitet och högskolor bör<br />
förbättras.<br />
Ett modernt samhälles utveckling förutsätter en ökad kontakt mellan akademin å ena sidan<br />
och näringsliv och samhälle å den andra sidan. En förbättrad arbetslivskoppling gynnar<br />
således inte bara studenterna utan är även viktigt för utvecklingen av näringsliv och<br />
samhälle. Genom en utökad kontakt så ökar också kunskaperna om den senaste<br />
forskningen i näringsliv och samhälle samtidigt som studenterna tillbaka till lärosätet tar med<br />
sig hur forskningsresultat nyttjas i praktiken.<br />
Arbetslivsanknytning kan ske på många olika sätt varav gästföreläsare, adjungerade<br />
professorer och praktik bara är några. Inom vissa utbildningsområden och program är praktik<br />
en självklarhet, inom andra områden är det lågt prioriterat. Vi menar att det är rimligt att sätta<br />
upp målsättningen att alla studenter som vill och som studerar för att få en examen erbjuds<br />
praktik under sin utbildning. Vi vill att detta bör tydligt formuleras i uppdragen till lärosätena,<br />
och lärosätena bör få i uppgift att redovisa vilka åtgärder man vidtagit och vilka resultat man<br />
uppnått.<br />
Samtliga universitet och högskolor bör ges i uppdrag att systematiskt följa upp tidigare<br />
studenter för att på sätt ytterligare höja kvaliteten i utbildningen.<br />
Motionären vill omvandla studiemedlen till studie lön<br />
Vi vill att fler ska få möjlighet att studera vidare, både i komvux, yrkeshögskola och högskola.<br />
Men många studenter upplever sin ekonomiska situation som pressad och drar sig därför att<br />
överväga studier som en väg ur arbetslöshet.<br />
Vi vet att utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka Sveriges konkurrenskraft,<br />
skapa tillväxt av nya jobb och bekämpa arbetslösheten. Den högre utbildningen spelar en allt<br />
större roll i vårt samhälle. En högskoleutbildning ökar möjligheterna att få ett jobb och allt fler<br />
ungdomar vill läsa på universitet eller högskola. Men samtidigt har studenternas ekonomiska
situation försämrats under de senaste åren. Många studenter upplever att de ekonomiska<br />
villkoren går ut över studierna.<br />
70<br />
Vi vill ge fler människor möjlighet till utbildning och möjlighet till ett livslångt lärande.<br />
Steget att påbörja en utbildning och ta studielån kan upplevas som olika stort för olika<br />
människor. Tyvärr spelar fortfarande samhällsklass och bakgrund stor roll för utbildning.<br />
Allt fler studenter har barn, och deras ekonomiska situation är särskilt pressad. Mycket mer<br />
behöver göras för grupper av studenter som har en särskilt utsatt ekonomisk situation,<br />
däribland studenter som har barn.<br />
Ett generöst och flexibelt studiestödssystem har en central roll för att bryta dessa mönster.<br />
Vår utgångspunkt är att det ska vara möjligt att klara sin försörjning under studietiden utan<br />
inkomster från arbete eller ekonomiskt stöd från anhöriga. Vi är positiva till att den som vill<br />
och har möjlighet att kombinera sina studier med arbete också gör det. Men för flera grupper<br />
av studerande är det inte möjligt att kombinera studier med arbete, eller innebär så stor<br />
ansträngning att studier eller familjeliv blir starkt lidande. Det gäller till exempel studerande<br />
med barn, studenter med funktionshinder och studenter med stor andel schemalagd tid<br />
under sina studier.<br />
Högskolestudier är en heltidssysselsättning och det förutsätter att studenter dels har en<br />
rimlig studiemedelsnivå och dels ett socialt skydd som fångar upp vid såväl sjukdom,<br />
föräldraskap som arbetslöshet. Med generella och förutsägbara system skapas en trygghet<br />
som väcker människors vilja att ta steget att påbörja studier och möjligheten att fullfölja dem.<br />
Nu sker ett viktigt arbete med att förändra socialförsäkringssystemen och det är viktigt att<br />
uppmärksamma studenters situation i det arbetet. Redan nu vill vi peka på två viktiga<br />
områden som behöver behandlas; antalet karensdagar och möjlighet till deltidssjukskrivning.<br />
Vi socialdemokrater förordar höjda studiemedel och menar att studielön skulle kunna vara en<br />
möjlig väg att gå för tex. Doktorander men skulle sända fel signaler till den stora massan<br />
studenter och övriga samhället. Sammantaget har vi föreslagit 937,5 miljoner kronor mer än<br />
regeringen på anslaget för 2011.<br />
Vi villa att studiemedelssystemet ska utformas så att det är motiverande att slutföra sina<br />
studier så snart som möjligt. Men vi vill poängtera att det viktiga arbetet med höjda<br />
studiemedel kommer att fortsätta.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår distriktsstyrelsen distriktskongressen besluta<br />
att att-sats ett anses besvarad<br />
att att-sats två och fem avslås<br />
18. Gör gröna folkhemmet till nästa samhällsbygge<br />
Motionär: Oskar Vesterberg, Umeå arbetarekommun<br />
Det är dags att ta nästa steg i att bygga det framtida samhället efter byggandet av<br />
välfärdsstaten. Eftersom borgarna redan börjat plocka ner den är det lika bra att bygga i<br />
princip en ny för enkelhetens skull när makten återtas 2014. Visionen om det gröna<br />
folkhemmet ska slås fast som partiets övergripande för en lång tid framöver. En intern<br />
arbetsgrupp bör tillsättas för att se över denna fråga och hur politiska visioner ska kunna<br />
utformas när det gäller exempelvis att bygga hållbara och i största möjligaste mån<br />
självförsörjande städer, bygga en heltäckande kollektivtrafik för hela landet och så vidare.<br />
Därför yrkar jag:<br />
att Gröna folkhemmet görs till övergripande vision i partiets politik.
att En intern arbetsgrupp tillsätts för att arbeta fram stora reformer som är i linje<br />
med det som föreslås i motionen.<br />
att Umeå arbetarekommun antar motionen som sin egen.<br />
att Motionen skickas till <strong>Socialdemokraterna</strong> i Västerbottens distriktskongress<br />
2012.<br />
att Motionen skickas till <strong>Socialdemokraterna</strong>s partikongress.<br />
SSU Umeå, Oskar Vesterberg<br />
SSU Umeå har antagit motionen som sin egen på ett medlemsmöte den 15 november<br />
2011.<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
71<br />
Motionären tar upp en viktig fråga för byggandet av det framtida hållbara och välmående<br />
samhället. Socialdemokratin under decennier har stått för ett kreativt framåtskridande<br />
välfärdsbygge som genererat en tillväxt i landet och trygghet för människor. I dagsläget står<br />
vi inför nya stora utmaningar att uppnå ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart<br />
samhälle.<br />
När miljökvalitetsmålen beslutades bestämde man att de ska vara uppnådda inom en<br />
generation, vilket preciserades till år 2020, utom för målet Begränsad klimatpåverkan, där<br />
målåret sattes till 2050.<br />
I nuläget har många delmål 2010 eller 2015 som målår. Under 2008 tillsatte regeringen en<br />
utredning om miljömålens framtid. Slutbetänkandet kom i oktober 2009 där utredningen bl.a.<br />
föreslår att:<br />
Målåret för miljökvalitetsmålen ändras till 2025<br />
Kvaliteten eller förutsättningarna för att nå kvaliteten ska vara uppnådda till målåret<br />
Delmålen ersätts med etappmål, som ska beslutas av regeringen (istället för av riksdagen)<br />
Vi har stått för uppbyggandet av det svenska folkhemmet och måste nu anamma de nya<br />
behov och utmaningar för fortsatt välfärd.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 18<br />
Föredragande: Mikael Berglund<br />
72<br />
En ambitiös och kreativ politik där socialdemokraterna återigen lyckas kombinera global,<br />
europeisk, nationell, regional och lokal utveckling är möjlig att genomföra med det gröna<br />
folkhemmet som mål. En politik där flera goda krafter samverkar, där Sverige kan bli en<br />
förebild för omvärlden och där mål som full sysselsättning, stora utbildningssatsningar och<br />
satsningar på ny teknik blir nödvändiga positiva bonuseffekter.<br />
Med tanke på frågans stora vikt och dess påverkan på andra politikiska sakområden så bör<br />
frågan möjligen beredas som motionären föreslår men arbetet måste vara på dagordningen i<br />
s-föreningar, arbetarekommuner, distriktsstyrelser och partistyrelsen. Det Gröna folkhemmet<br />
är inget särintresse utan en strategi för långsiktig överlevnad.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår därför kongressen att besluta<br />
att motionen bifalls<br />
19. Avskaffa RUT avdraget<br />
Motionär: Umeå s-kvinnoklubb gm Birgitta Mukkavaara, Umeå arbetarekommun<br />
Skattereduktion för hushållsnära tjänster infördes av högerregeringen sommaren 2007 och<br />
innebär att den som anlitar städhjälp, barnpassning eller annan arbets- kraft i hemmet kan få<br />
halva kostnaden betald i form av reducerad skatt.<br />
Varje person kan på detta sätt få sin skatt reducerad med maximalt 50000 kronor om året.<br />
Beloppet avdrag är i sammanhanget missvisande eftersom skattereduktionen inte är ett<br />
avdrag, utan snarare ett bidrag från staten till de medborgare som har råd att betala för att<br />
låta någon annan utföra hemarbetet.<br />
Skattereduktionen för hushållsnära tjänster som den är utformad i dag utgör en djupt orättvis<br />
fördelning av samhällets resurser. I en situation där allt fler äldre får otillräcklig hjälp i sin hem<br />
och där låginkomsttagare med småbarn går på knäna under en dubbel arbetsbörda har<br />
regeringen valt att finansiera städhjälp till dem som i många fall redan anlitat städhjälp men<br />
valt att betala "svart". Regeringen har alltså genom skattesubvention mutat<br />
höginkomsttagare att betala "vitt".<br />
Dagens statistik visar att RUT-avdrag är vanligast bland par med barn (35 - 44 år) och bland<br />
äldre ensamstående kvinnor (85 år och äldre). Av den totala skattereduktionen för RUT gick<br />
64 % till den fjärdedel av hushållen som hade högst inkomst medan 7 % gick till den<br />
fjärdedel av hushållen som hade lägst inkomster. Tilläggas bör att eftersom RUT är en<br />
skattereduktion måste man ha en viss inkomst för att kunna ta del av den. Man kan inte få<br />
mer i skattereduktion än vad man skulle betalat i skatt.<br />
I skuggbudgeten 2011 skriver partiet --- Vi kommer vidare att återkomma med förslag som<br />
separerar hushålls- från ROT-arbeten, bland annat genom att olika tak införs och att<br />
möjligheten till skattereduktion för hushållsarbete tydligt riktas mot äldre och barnfamiljer.----<br />
Vi vet att många kvinnor idag arbetar deltid bl.a. i hemtjänsten. Det behövs en förstärkt<br />
ekonomi i kommunerna för att finansiera/möjliggöra heltidsarbete. Resurser behövs också för<br />
att kvinnor med barn ska kunna arbeta på obekväma arbetstider. De skattepengar som idag<br />
används till RUT- bidrag skulle på så sätt tydligt riktas mot äldre och barnfamiljer<br />
Umeå s-kvinnoklubb yrkar<br />
att Partiet beslutar att avskaffa Rut avdraget helt.
att pengar istället avsätts för att stärka vård och omsorg i<br />
kommunerna.<br />
73<br />
att Distriktskongressen beslutar att anta motionen och skicka den till<br />
partikongressen 2013.<br />
Umeå s-kvinnoklubb<br />
Birgitta Mukkavaara<br />
ordförande<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären driver en viktig fråga. Införandet av RUT har inneburit en orättvis och osolidarisk<br />
omfördelningspolitik där resurser som hade kunnat satsas på välfärd istället gått åt att<br />
subventionera hushållstjänster åt höginkomsttagare. Detta ser vi tydligt när vi granskar hur<br />
pengarna fördelats utifrån inkomstgrupp, något som motionären redogör för.<br />
Vi vill dock betona att detta inte är det enda problemet med RUT. Att RUT innebär en<br />
omvänd robinhood-politik är de flesta inom rörelsen ense om. Men det råder delade<br />
meningar om huruvida RUT ska avskaffas helt eller om det ska reformeras. Vissa vill göra<br />
RUT tillgänglig för låginkomsttagare och LO-kollektivet. Andra vill att RUT enbart ska riktas<br />
till pensionärer och barnfamiljer. Detta tycker vi är helt fel väg att gå. Sedan RUT infördes har<br />
detta stimulerat tillväxten av en lågavlönad bransch präglad av deltider och otrygga<br />
anställningar. Marknaden för hushållsnära tjänster är svårreglerad. De anställda i denna<br />
bransch är särskilt utsatta och enda sättet att kunna förbättra arbetsvillkoren, nämligen<br />
facklig organisering, försvåras av hur denna bransch är beskaffad. Vi ser inte heller att vita<br />
jobb tränger undan svarta, utan forskningen visar snarare att de lever i symbios.<br />
En kombination av ett omfattande socialförsäkringssystem, solidarisk lönepolitik och aktiv<br />
arbetsmarknadspolitik har varit arbetarrörelsens framgångsrecept för att skapa en modern<br />
arbetsmarknad, där lågproduktiva jobb genom strukturomvandlingen ger vika för<br />
högproduktiva branscher som gör det möjligt att höja lönerna och skapa trygga anställningar.<br />
Tillväxten av hushållstjänstesektorn innebär istället en återgång i tiden. Vi går tillbaka till<br />
arbetsvillkor som vi genom strukturomvandlingen hade fjärmat oss ifrån och som vi aldrig<br />
skulle accepterat om det hade drabbat en mansdominerad bransch snarare än en<br />
kvinnodominerad sektor med stor andel anställda med utländsk bakgrund.<br />
De svårigheter som barnfamiljer, äldre och andra grupper har att klara hushållsarbetet på<br />
egen hand motiverar inte att vi ska behålla RUT. Istället tycker vi att deras behov ska<br />
tillgodoses inom ramen för välfärdsinstitutionerna genom att förstärka kommunernas<br />
ekonomi, så de kan utveckla den offentliga sektorn genom att t ex införa heltider,<br />
barnomsorg på obekväm arbetstid mm. Vi delar således motionärens uppfattning att RUT<br />
måste avskaffas helt och att resurserna istället ska gå till att stärka vård och omsorg i<br />
kommunerna.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 19<br />
Föredragande: Mikael Lindfors<br />
74<br />
Distriktsstyrelsen delar motionärens och Umeå arbetarekommuns representantskaps<br />
uppfattning att RUT måste avskaffas helt och att resurserna istället bland annat ska gå till att<br />
stärka vård och omsorg i kommunerna.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen<br />
att bifalla motionen<br />
20. Rätt till heltid<br />
Motionär: Umeå s-kvinnoklubb gm Birgitta Mukkavaara, Umeå arbetarekommun<br />
I skuggbudgeten för 2011 skriver partiet----<br />
Kvinnor och ungdomar används alltför ofta som flexibilitetsbuffertar på<br />
arbetsplatser. De anlitas vid behov och vid arbetstoppar – men slås ut lika snabbt som de<br />
kommer in. Kvinnor får i högre grad deltids- och tidsbegränsade anställningar istället för fasta<br />
jobb. Bland män dominerar heltidsanställningar. Vi är beredda att lagstifta om rätt till heltid---<br />
Det är glädjande att se att partiet har insett problemet med heltid och är ”beredda” att<br />
lagstifta om rätten till heltid.<br />
Det gäller att inte enbart vara” beredda.” Här krävs handfast handling. Det här är en<br />
ungdomsfråga idag och har alltid varit en jämlikhets och enormt viktig jämställdhetsfråga.<br />
Tilläggas kan att avtalen i primär och - landstingskommuner är utformade så att om deltider<br />
får tillfälliga tilläggstimmar så får det enbart fyllnads upp till 40 timmar och först därefter<br />
övertidslön. Det är att utnyttja deltider i stället för att inrätta heltider.<br />
Huvudproblemet är dock att det inte går att försörja sig på deltider och att vara tvungen leva<br />
på hoppet att eventuellt få fyllnadstimmar är inte värdigt i ett jämlikt och jämställt samhälle.<br />
Heltid skall vara norm och lagstadgas.<br />
Umeå s-kvinnoklubb yrkar<br />
att partiet lagstadgar om rätten till heltid<br />
att Partidistriktet antar motionen och skickar den till partikongressen.<br />
2013.<br />
Umeå s-kvinnoklubb<br />
Birgitta Mukkavaara<br />
ordförande<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Det är i första hand kvinnor som tvingas arbeta deltid även när de vill ha en heltidsanställning.<br />
Men det är också främst de unga kvinnorna som har de allra otryggaste anställningarna
75<br />
– s.k. behovsanställningar. De innebär att arbetsgivaren ringer när de anser sig ha behov.<br />
Dessa arbetstagare tvingas leva i ovisshet om arbetsgivaren tänker ringa på morgonen eller<br />
inte. Just denna anställningsform – ”ring och springvikariat”- ökar kraftigt.<br />
Ska det bli någon tillväxt om 25 år måste det födas barn idag. Men i den åldern då många<br />
skaffar familj lever de alltså med en ekonomisk osäkerhet. På grund av de otrygga anställningsvillkoren<br />
är det svårt att få hyreskontrakt, telefonabonnemang eller banklån. Allt detta<br />
påverkar också i högsta grad möjligheten att bilda familj och våga skaffa barn. Så kan vi inte<br />
ha det. Vi måste få en lagstadgad rätt till heltid och en förenkling och förstärkning av reglerna<br />
för visstidsanställningar.<br />
Sanningen är att vår arbetsmarknad uppvisar ett otäckt mönster där mannen har den fasta<br />
anställningen på heltid och ska stå för försörjningen. Kvinnorna ska ha osäkra anställningar<br />
på deltid och finnas till hands när arbetsgivarna behöver mer arbetskraft, samt sköta det<br />
oavlönade hemarbetet.<br />
Grunden för tillväxt är antalet arbetade timmar. Vi behöver fler i arbete och mer timmar av<br />
dem som finns i arbete. Många skulle vilja öka sina arbetstider. Här finns en outnyttjad arbetskraftsreserv<br />
som - i motsats till vad Svenskt Näringsliv påstår - direkt skulle öka tillväxten.<br />
Vi kräver att grunden för alla anställningar om arbetstagaren inte önskar något annat ska<br />
vara tillsvidareanställningar på heltid. Det måste vara det normala och allt annat undantag.<br />
Vill arbetsgivaren göra avsteg från det måste det finnas sakliga skäl. I Umeå samarbetar vi<br />
med facken för att förändra arbetstiderna enligt detta koncept.<br />
Både frågan om förstärkning och förenkling av reglerna om visstid och en lagstadgad rätt till<br />
heltid har nu stötts och blötts tillräckligt länge. Regeringen har det underlag som behövs för<br />
att lägga lagförslag på riksdagens bord. Nu är det hög tid att gå från ord till handling. I<br />
politiken räknas inte avsikterna utan bara resultatet. Det är många som väntar på resultat nu.<br />
Alla annat än lagförslag i dessa båda frågor är helt oacceptabelt.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 20<br />
Föredragande: Per-Erik Johansson<br />
Ca 27 % av arbetskraften arbetar deltid. 2009 ville varannan deltidsarbetande, 500 000<br />
personer, arbeta mer. De flesta av dessa, 280 000 personer, arbetade deltid på grund av att<br />
de inte fick mer arbetstid eller inte hittade något heltidsarbete. Resterande 220 000
76<br />
deltidsarbetande ville men kunde inte arbeta mer på grund av att de inte orkade eller hade<br />
nedsatt arbetsförmåga.<br />
Frågan om rätten till heltidsarbete handlar om klass och kön. Det är arbetarkvinnorna som<br />
många gånger arbetar deltid mot sin vilja och därmed förlorar rätten till sin egen försörjning.<br />
Det här är flexibilitet på arbetsgivarens villkor. Genom att ha deltidsanställda som vill jobba<br />
mer har arbetsgivaren alltid tillgång till den arbetskraft han behöver medan de anställda<br />
tvingas leva i otrygghet utan att veta om de klarar sin försörjning. Då det är omöjligt att<br />
försörja sig på en deltidslön så blir deltidsanställda beroende av eventuella mertidstimmar,<br />
något som minskar möjligheten att planera såväl arbets-, fritids- som familjeliv. Det ofrivilliga<br />
deltidsarbetet innebär också att kvinnor generellt sett har sämre möjligheter än män att själva<br />
välja hur de vill leva sina liv. Det är tid att ändra på dessa förhållanden.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen besluta:<br />
att bifalla motionen<br />
21. Barnomsorg på obekväm arbetstid<br />
Motionär: Umeå s-kvinnoklubb gm Birgitta Mukkavaara, Umeå arbetarekommun<br />
För ensamstående eller par där båda arbetar är ordnad barnomsorg på dagtid en självklarhet<br />
genom barnomsorgsgarantin.<br />
För de föräldrar som arbetar på obekväm arbetstid är livspusslet nära nog omöjligt att få<br />
ihop. En del har rent av har tvingats ge upp sina yrken, för att barnomsorg saknas.<br />
Barnomsorg på obekväm arbetstid är en jämställdhetsfråga! Drygt hälften av LO-kollektivets<br />
kvinnor med barn har obekväm eller oregelbunden arbetstidsförläggning.<br />
Idag har kommunerna ingen skyldighet att tillhandahålla omsorg på kvällar och helger.<br />
Istället beror det främst på den politiska viljan i den aktuella kommunen om barnomsorg på<br />
obekväm arbetstid, när så är befogat, överhuvudtaget erbjuds. Det som i en kommun anses<br />
som en självklar rättighet, utifrån barnkonventionens princip om ”barnets bästa”, gäller inte<br />
alls i en annan kommun.<br />
I skuggbudgeten 2011 skriver partiet ----------<br />
Många arbeten idag kräver att man kan arbeta kvällar och nätter. För många, inte minst<br />
ensamstående, kan det vara väldigt svårt att förena arbetsliv med föräldraskap. Vi vill<br />
stimulera fler kommuner att tillhandahålla barnomsorg på obekväm tid och avsätter 200<br />
hundra miljoner kronor för detta 2012. -----------<br />
Det är inte att inskränka det kommunala självstyret att ställa krav på att kommunerna ska<br />
vara skyldiga att tillhandahålla omsorg även på obekväma arbetstider. Tvärtom stärks<br />
arbetslinjen, jämställdheten ökar och livskvalitén förbättras. Om viljan är att alla ska kunna<br />
arbeta så måste naturligtvis en barnomsorgsgaranti, utifrån principen om barnets bästa, gälla<br />
alla barnfamiljer.<br />
Umeå s-kvinnoklubb yrkar<br />
att partiet med kraft verkar för att rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid blir<br />
lagstadgad.<br />
att distriktskongressen antar motionen och skickar den till partidistriktets<br />
kongress 2013.<br />
För Umeå S-kvinnor<br />
Birgitta Mukkavaara<br />
Ordförande
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
77<br />
Motionären beskriver en vardag för de människor som har behov av barnomsorg på kvällar,<br />
nätter och helger. I motionen lyfts det faktum att kommunerna fått extra anslag och en<br />
uppmaning om att lösa behovet enligt motionärens beskrivning. I en del kommuner är detta<br />
genomfört. Styrelsen håller med om att det inte bör finnas någon skillnad i lagstiftningen<br />
mellan människor på grund av när på dygnet arbetstiden är lagd, något som de flesta i denna<br />
situation inte har någon möjlighet att påverka.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 21<br />
Föredragande: Lilly Bäcklund<br />
Distriktsstyrelsen instämmer i arbetarekommunens resonemang och föreslår<br />
distriktskongressen<br />
att bifalla motionen<br />
22. Sex timmars arbetsdag<br />
Motionär: Umeå s-kvinnoklubb gm Birgitta Mukkavaara, Umeå arbetarekommun<br />
Kraven om en generell arbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag har drivits under<br />
många år. Under högkonjunktur har vi inte haft råd med just den reformen. Detsamma har<br />
gällt under lågkonjunktur. Så när har vi råd?<br />
Tempot i arbetslivet har drivits upp alltmer och de som inte har orkat med har slagits ut.<br />
Regeringen har "löst” problemet genom införandet av hushållsnära tjänster. Den så kallade<br />
pigskatten. Maud Olofssons skaldade ord "livspuzzel" klaras av - i varje fall för<br />
höginkomsttagare - genom att vi alla via skattsedeln betalar för den tid och den hjälp som<br />
dessa behöver. Lågavlönade anställda inom vård och omsorg t.ex. undersköterskor,<br />
barnskötare m.fl. ställs utanför.<br />
En generell arbetstidsförkortning till sex timmar är något som gynnar såväl jämlikhet som<br />
jämställdhet. Lika villkor för alla - oavsett lön.<br />
Umeå(s)kvinnor yrkar<br />
att Partiet beslutar att 6-timmars arbetsdag skall införas.<br />
att Distriktskongressen beslutar att anta motionen och skicka den till<br />
partiets kongress 2013.
Umeå s-kvinnoklubb<br />
Birgitta Mukkavaara<br />
ordförande<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
78<br />
En kortare arbetsdag är något många människor strävar efter och vill uppnå. Vi har också<br />
fått ett samhällsklimat med högre tempo och ofta högre arbetsbelastning. Organisationer<br />
effektiviseras till det yttersta och det ställs allt högre krav på var och en som individ. Allt<br />
sedan 80-talet har så gott som alla organisationer, privata som offentliga genomgått<br />
återkommande effektiviseringar som oftast resulterat varje individ ska utför mer arbete. Var<br />
och en kan nog inse att det finns en gräns för vad varje människa kan klara och hur långt en<br />
organisation kan effektiviseras utan att göra avkall på kvalitet och drägliga arbetsvillkor.<br />
Effektiviseringar förklaras och försvaras oftast med en allt hårdare konkurrens såväl<br />
nationellt som globalt.<br />
Kortare arbetstid är precis som motionären säger ett sätt att bemöta Rut-avdraget. Med<br />
kortare arbetstid kan vi själva hantera våra behov av städning, barnpassning och annan<br />
service i hemmet. Troligen skulle våra barn också få en tryggare uppväxt med större närhet<br />
till sina föräldrar och ge en stark impuls mot ett mer jämlikt och jämställt samhälle.<br />
Just nu står Europa inför en ekonomisk kris, där både Euron och det Europeiska samarbetet<br />
är i gungning. Vi ser att många länder tvingas till åtstramning av villkor som förmånliga<br />
arbetstider, semesterförmåner och pensionsavtal. Det har blivit ett tydligt uppvaknande att vi<br />
i Sverige inte längre har världens mest förmånliga villkor.<br />
Inom en snar framtid har Sverige stora pensionsavgångar och man kan tydligt se en<br />
förestående brist av både arbetskraft och kompetens. I många branscher finns en oro att<br />
över att klara sitt uppdrag just på grund av brist på arbetskraft och kompetens. I vår del av<br />
landet är en förestående brist på arbetskraft extra stor och då speciellt i våra<br />
glesbygdsområden.<br />
I en tid då hela Europa, som numera ingår i vår omedelbara närhet, tampas med att förlänga<br />
arbetstider och samtidigt strama åt övriga pensions- och arbetsvillkor och med hänsyn till en<br />
kommande brist på arbetskraft är det inte rätt läge att föra fram ett krav på 6-timmarsdag.<br />
Men vi måste givetvis jobba vidare på att hitta instrument för att försvara en rimlig<br />
arbetsbörda för var och en inom de arbetstidslagar som just nu står till buds. Vi borde också<br />
harmonisera rådande arbetstidslagar till att många fackliga avtal nu även omfattar kortare<br />
arbetstid än 40 timmar. Helt enkelt borde avtal bli vägledande för kommande lagstiftning.<br />
6-timmars arbetsdag måste långsiktig vara ett viktigt mål att sträva efter.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att motionen skickas som enskild<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 22<br />
Föredragande: Lennart Holmlund<br />
79<br />
Motionärerna föreslår i sin motion att partiet ska besluta att införa 6-timmars arbetsdag. Som<br />
argument framförs att tempot i arbetslivet under lång tid blivit högre, att regeringens lösning<br />
är RUT-avdraget och att detta mycket riktigt är förbehållet mycket få hushåll att nyttja<br />
samtidigt som det betalas av alla. Vidare så hävdar motionärerna att en generell<br />
arbetstidsförkortning skulle gynna såväl jämlikhet som jämställdhet.<br />
Styrelsen utgår vi från att kravet på 6-timmars arbetsdag är ett krav på 30-timmars<br />
arbetsvecka, annars innebär det att vi återinför 6-dagars arbetsvecka. Vidare utgår vi från att<br />
motionärerna vill att arbetstidsförkortningen ska ske utan att inkomsten sänks. Detta innebär<br />
att timlönen måste öka men 33 % för att kompensera inkomstbortfallet. Även kostnaden för<br />
att anställa personal i både industri, välfärdstjänster och infrastrukturinvesteringar ökar<br />
förstås med 33 %. I socialdemokraternas partiprogram antaget vid kongressen 2001 står;<br />
"Alla ska ha rätt till inflytande över sin arbetstid. Vi vill förkorta arbetstiden i former som ökar<br />
detta det egna inflytandet. Målet är en arbetstid, som motsvarar trettio timmars arbetsvecka.<br />
"I riktlinjerna som beslutades så sent som på extrakongressen 2011 står det; "Trycket har<br />
ökat på många jobb och arbetsplatser. Prestationskraven är höga, livspusslet svårt att få<br />
ihop och spänningshuvudvärk är vardag för många. Den nya tekniken gör att vi är nåbara<br />
dygnet runt och allt fler förlänger arbetsdagen hemma vid datorn när barnen har somnat.<br />
Hård konkurrens och slimmade organisationer ökar stress och belastning på de anställda<br />
som är kvar. Med återkommande omorganisationer och förändringar följer nya kamrater,<br />
men också stress och slitningar.<br />
Vår socialdemokratiska slutsats av detta är inte att kräva generell arbetstidsförkortning.<br />
Vi vill istället utveckla arbetslivet så att det ger utrymme för ett gott liv. Och större möjlighet<br />
att förena arbete med personlig utveckling, aktiv fritid och tid för barnen. Om arbetslivet sliter<br />
ut människor fysiskt och psykiskt så är det arbetslivet, inte människorna som jobbar där, som<br />
behöver förändras."<br />
Vi antar att motionärernas krav är att partiet ska ompröva sin inställning som antogs i<br />
riktlinjerna från 2011. En generell arbetstidförkortning är en mycket kostsam reform. Som<br />
räkneexempel kan man göra en enkel uppskattning. En riktad reform med en<br />
föräldraförsäkring för barn 2 till 5 år med två timmars ersättning varje dag skulle kosta cirka<br />
12-15 miljarder. Den gruppen omfattar cirka 10% av arbetskraften. Därtill är det bara<br />
kostnaden för ersättningen till föräldern, produktionsbortfallet motsvarar dubbelt upp på det<br />
beloppet. Det finns mycket stora och angelägna behov i välfärden som vi skulle tvingas<br />
prioritera bort om vi skulle genomföra en generell arbetstidsförkortning. Återuppbyggnaden<br />
av våra välfärdsverksamheter, en rimlig ersättning till den som är sjuk eller arbetslös,<br />
investeringar i kunskap och infrastruktur för att nämna några viktiga områden.<br />
Det är inte heller givet att en arbetstidsförkortning leder till mindre stress. Risken är stor att<br />
en arbetstidsförkortning sker på bekostnad av raster för måltider och att förväntan finns att<br />
produktiviteten ska öka på de timmar som man arbetar. Som det skrivs i riktlinjerna från<br />
2011, "Om arbetslivet sliter ut människor fysiskt och psykiskt så är det arbetslivet, inte<br />
människorna som jobbar där, som behöver förändras". Detta tror styrelsen skulle bli än mer<br />
tydligt vid en arbetstidsförkortning.<br />
Möjligheten till en förkortad arbetstid kan gärna vara ett långsiktigt mål och stå i kontrast till<br />
att målet är en livsstil med maximal varukonsumtion. Som en lösning på arbetslöshet eller<br />
bristande jämställdhet och jämlikhet är det dock inget bra alternativ. En aktiv politik för
80<br />
minskade klyftor och ökad rättvisa kräver en stark offentlig sektor och en stark ekonomi såväl<br />
i de gemensamma kassorna som i företag och organisationer. Då behöver inte arbetstiden<br />
minskas utan målet måste vara full sysselsättning och starka generella välfärdssystem.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår därför kongressen besluta<br />
att motionen avslås<br />
23. Genusvetenskap i lärarutbildningen<br />
Motionär: Umeå s-kvinnoklubb gm Birgitta Mukkavaara, Umeå arbetarekommun<br />
Det är till stor del i förskolan och skolan som många av våra könsroller cementeras. Där har<br />
våra lärare det oerhört viktiga uppdraget att motverka traditionella könsroller och att lägga<br />
grunden för framtidens jämställda samhälle. De är, precis som andra, inga supermänniskor<br />
som med lätthet kan ställa sig utanför den samhällsstruktur som de vuxit upp i. Därför<br />
behöver lärarna ordentliga verktyg att använda sig av. De behöver utbildning i<br />
genusvetenskap. Detta genustänk ska inte bara genomsyra hela lärarutbildningen utan<br />
genusvetenskap ska också ligga som en egen obligatorisk kurs för alla lärare.<br />
Umeå s-kvinnoklubb yrkar<br />
att Partiet verkar för att genusvetenskap ska genomsyra hela lärarutbildningen.<br />
att Partiet verkar för att införa genusvetenskap som egen obligatorisk kurs på<br />
lärarutbildningen.<br />
att Distriktskongressen antar motionen och beslutar att skicka motionen till<br />
partikongressen 2013.<br />
Umeå s-kvinnoklubb<br />
Birgitta Mukkavaara<br />
ordförande<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären belyser en viktig fråga. För att kunna arbeta aktivt med jämställdhet krävs ett<br />
brett stöd. Ett stöd från skolans organisation, från politiker och skolans ledning. All utbildning,<br />
från förskola till högre utbildning, ska genomsyras av ett genusperspektiv.<br />
För att vara framgångsrik i genusarbetet krävs det att vi börjar tidigt. Föräldrarna är<br />
naturligtvis viktiga, men även samhället som är själva strukturbäraren måste ta sitt ansvar, i<br />
förskolan och skolan.<br />
Många som arbetar i förskolan och skolan kanske uppmärksammar problemen, men saknar<br />
verktyg. Det är därför viktigt att få till ett arbetssätt där man sprider kunskap, inspirerar och<br />
bidra med pedagogiska idéer. Ett arbetssätt där vi lyfter fram, förstärker och utveckla<br />
jämställdhetsarbetet i skolan och förskolan.<br />
Det är oerhört viktigt att genus tas upp i utbildningen för lärare för förskolan och skolan. Mer<br />
genusvetenskap i utbildningen gör det möjligt att lyfta nya perspektiv och synliggöra frågor<br />
och aspekter som tidigare varit dolda. En viktig fråga som man arbetar med inom<br />
genusvetenskapen är begreppen kön och genus. Att detta blir obligatoriskt som en kurs<br />
under utbildningen ser styrelsen därför som positivt.
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 23<br />
Föredragande: Isak Frohm<br />
81<br />
Motionären belyser en viktig fråga. För att kunna arbeta aktivt med jämställdhet krävs ett<br />
brett stöd, stöd från skolans organisation, från politiker och skolans ledning. All utbildning,<br />
från förskola till högre utbildning, ska tydligt genomsyras av ett genusperspektiv.<br />
Det finns brister i arbetet för jämställdhet inom lärarutbildningen och i den övriga den<br />
svenska högskolan, när det gäller långsiktighet, planmässighet, samverkan samt teoretisk<br />
och praktisk kunskapsöverföring. Lärosätena behöver kunskap och konkret stöd i sin<br />
verksamhet. Det behövs därför en statlig aktör som på systemnivå och med kraft kan driva<br />
på arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i högskolan.<br />
Högskoleverkets uppdrag, eller den högskolemyndighet som tar över detta uppdrag, på<br />
jämställdhetsområdet måste därför konkretiseras och utvecklas. Verket bör följa upp,<br />
utvärdera och långsiktigt främja och stimulera arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i<br />
akademin. Mera specifika uppgifter bör bland annat vara att systematiskt utvärdera<br />
jämställdheten på de enskilda lärosätena samt lämna förslag till regeringen om utbetalande<br />
av jämställdhetsbonus och ge information, råd och stöd till de lärosäten som efterfrågar det<br />
på områden som har särskild betydelse för jämställdheten. Det är av vikt att främja<br />
samverkan mellan institutioner och lärosäten i arbetet för jämställdhet, följa forskningen och<br />
det praktiska arbete som bedrivs på högskolor och universitet som har betydelse för<br />
jämställdheten. Samt återkommande åter rapportera till regeringen om utvecklingen<br />
avseende jämställdhet i högskolan samt lämna förslag till förbättringsåtgärder.<br />
En jämställdhetsbonus kan införas inom ramen för resurstilldelningssystemet. Vi har tidigare<br />
föreslagit att bonus ska utgå till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt<br />
sett, efter systematisk utvärdering bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt<br />
förbättrats. Jämställdhetsaspekter bör också i större utsträckning beaktas inom ramen för det<br />
nya kvalitetsutvärderingssystemet och examensbeskrivningarna i högskoleförordningen och<br />
bör ses över ur ett jämställdhetsperspektiv.<br />
Det är betydelsefullt att eleverna känner sig väl till rätta i undervisningssituationen. Och det<br />
är därför av stor vikt att lärare har kunskap om genus och hur detta påverkar undervisningen.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår distriktsstyrelsen distriktskongressen beslutar.<br />
att bifalla motionen
24. Delad föräldraförsäkring<br />
Motionär: Umeå s-kvinnoklubb gm Birgitta Mukkavaara, Umeå arbetarekommun<br />
82<br />
Ingen föds med kunskaper om hur man tar hand om barn, ändå faller den här lotten som<br />
vanligast på kvinnor. Mammor tar ut merparten av föräldraförsäkringen vilket leder till att<br />
mammorna inte får samma kunskaper på arbetsmarknaden som de förväntas ha i hemmet.<br />
Genom att vara hemma mera med barnen förlorar mammor inkomster, de får osäkrare<br />
anställningsförhållanden och riskerar att ses som tillfällig arbetskraft, detta samtidigt som de<br />
nyblivna papporna inte vågar ta ut fler föräldradagar än sina medarbetare med rädsla för att<br />
bli av med jobben.<br />
Den föräldraförsäkringsmodell vi har i Sverige idag gör inte annat än att konservera en<br />
gammal struktur med mammor som omsorgsgivare och pappor som försörjare.<br />
En helt delad föräldraförsäkring borde inte vara annat än en självklarhet i Sverige 2011.<br />
Vi som S-kvinnor måste föregå med gott exempel och leda jämställdhetsutvecklingen i<br />
Sverige. Ett steg i detta är att återställa skevdelningen av föräldraförsäkringen och trygga<br />
kvinnornas ställning på arbetsmarknaden genom att låta män och kvinnor vara hemma<br />
precis lika länge.<br />
Denna förändring av föräldraförsäkringen kommer att gynna kvinnorna, arbetsmarknaden<br />
och barnen. På sikt för enskilda kvinnor kommer den att leda till starkare ekonomisk ställning<br />
och mer självklar plats på arbetsmarknaden.<br />
I de politiska riktlinjerna från partikongressen 2009 finns att läsa--------<br />
För att öka jämställdheten i samhället behöver föräldraförsäkringen delas lika mellan<br />
föräldrarna. Som ett steg på vägen vill vi att föräldraförsäkringen delas i tre lika delar. En<br />
tredjedel för vardera vårdnadshavaren, och en tredjedel som båda vårdnadshavare har<br />
möjlighet att ta ut. Detta ska ske genom att ytterligare månader knyts till respektive<br />
vårdnadshavare inom ramen för dagens försäkring.------<br />
Vid förfrågan vad detta konkret innebar har vi fått svaret att i 1:a hand skall en pappa månad<br />
till införas.<br />
Det är inte tillfredställande Det är dags att riva gamla förtryckande murar/strukturer och<br />
bygga nya broar för ett nytt och jämställt Sverige.<br />
Umeå s-kvinnoklubb yrkar;<br />
att partiet beslutar att föräldraförsäkringen inom kommande mandatperiod delas i<br />
tre delar.<br />
att partiet beslutar att föräldraförsäkringen på sikt skall delas helt.<br />
att Distriktskongressen antar motionen och sänder den till partiets kongress<br />
2013.<br />
Umeå s-kvinnoklubb<br />
Birgitta Mukkavaara<br />
ordförande<br />
Umeå arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären tar upp en angelägen fråga.
83<br />
Precis som motionären skriver tar kvinnor tar ut huvuddelen av föräldraförsäkringen. De<br />
arbetar även mer deltid än män och har större ohälsa. Kvinnor fullgör fortfarande, år 2011,<br />
huvuddelen av det obetalda hemarbetet. Det gör att de halkar efter i position och lön i<br />
arbetslivet, får sämre löneutveckling och pensioner på grund av den traditionella<br />
ansvarsuppdelningen. Föräldraförsäkringen ska därför delas mer rättvist.<br />
Om båda vårdnadshavarna tar lika del av ansvaret för barnen från början ökar chanserna att<br />
ansvaret fördelas mer jämnt längre fram. Då nås också de chefer som rekryterar, befordrar<br />
och sätter löner på arbetsmarknaden av insikten att barnen är ett delat ansvar. Det ger också<br />
signaler att barn har rätt till båda sina föräldrar. Kvinnor och män har samma rätt till nära<br />
relationer till sina barn. Jämställdheten i både hem och arbetsliv kan på så vis också öka.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår Umeå arbetarekommuns styrelse<br />
representantskapet besluta<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka motionen vidare till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Umeå arbetarekommuns representantskap beslutade vid sammanträde 2012-01-09<br />
att anta motionen som sin egen<br />
att skicka vidare motionen till distriktskongressen 2012 och till partikongressen<br />
2013<br />
Christer Lindvall, ordförande<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 24<br />
Föredragande: Åke Nilsson<br />
En väl utbyggd och ett jämnställt uttag av föräldraförsäkringen är en viktig och angelägen<br />
fråga. Ingen ska inte behöva välja mellan föräldraskap och arbete. I Sverige ska både<br />
mammor och pappor kunna kombinera familj och arbete genom en väl utbyggd<br />
föräldraförsäkring.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskonferensen besluta<br />
att bifalla motionen<br />
att skicka vidare motionen till partikongressen 2013<br />
25. beskattning av kraftproducenter<br />
Motionär: Maria Gardfall, Storuman arbetarekommun<br />
Idag beskattas kraftproducenterna för sin verksamhet baserat på styrelsens säte med<br />
bolagsskatt, som oberoende av produktionsställe betalas direkt till statskassan. Oavsett<br />
basen för kraftproduktionen (vatten, vind m m) tas ”råvaran” från en omgivning som medför<br />
större eller mindre störningar. Idag kompenseras kommunerna där produktionsenheten är<br />
belägen på olika sätt, ibland inte alls. Kommunerna hoppas på ”kringeffekter” till följd av<br />
etableringen och står också med betydande kostnader för utökat behov avseende offentlig<br />
service och investeringar i infrastruktur. Det är dessutom ofta svårt att bedöma hur långsiktigt<br />
behovet är.<br />
Norge har som bekant ett väl fungerande system för återföring av vattenkraftsmedel.
84<br />
Ungefär sex miljarder NOK netto överförs till vattenkraftskommunerna enligt nedan:<br />
Naturresursskatt 1,3 öre/kwh (1,1 öre/kwh till kommunen och 0,2 procent till fylket<br />
Egendomsskatt Upp till 0,7 %. Kommunal skatt som kommunen själv beslutar om.<br />
Koncessionsavgifter Avgift för kraftstationer beräknad efter nhk (naturhestekraft)<br />
Indexjusteras vart 5:e år Avsätts till fond vars avkastning nyttjas till näringlivsutveckling<br />
Koncessionskraft Alla kraftkommuner har rätt att köpa el (upp till 10% av produktionen till<br />
självkostnad (2008: 9,48 öre/kwh). Elen får nyttjas i kommunen eller säljas fritt på<br />
marknaden.<br />
Om det norska systemet överförs till Sverige skulle det motsvara ungefär 3 öre/kwh bara för<br />
vattenkraften. Sammanlagt skulle detta innebära en återföring till vattenkraftskommunerna<br />
på ca 2 500 miljoner kronor per år. Samordning med andra kraftkällor/naturresurser ger ännu<br />
mer och skulle kunna bidra till ett ”rundare Sverige” där de negativa exploateringseffekterna<br />
minskar betydligt.<br />
Ett liknande system borde kunna tillämpas här i Sverige för vilken kraftproduktion eller<br />
naturresursutnyttjande som helst. Mest aktuellt just nu är vindkraft och gruvdrift, men även<br />
solenergin utvecklas. Nyttjandet av ”luftrummet” för kraftproduktion är inte reglerat i samma<br />
utsträckning som nyttjandet av mark och vatten. Mark ianspråktas under alla förhållanden för<br />
produktionen.<br />
Jag föreslår<br />
att socialdemokraternas företrädare på såväl distriks- som riksdagsnivå får i<br />
uppdrag att en utredning tillsätts för att undersöka hur en förändring av kraft-<br />
och gruvbolagens beskattning kan ske, så att kommunerna där<br />
produktionsstället är beläget tillgodoförs beskattning baserat på enhetens<br />
produktion<br />
att detta arbete har som mål att ett enhetligt system införs senast under nästa<br />
mandatperiod<br />
Slussfors 2012-01-06<br />
Maria Gardfall<br />
Medlem i Mellersta s-förening<br />
Storumans arbetarkommun<br />
Storumans Arbetarekommun behandlande motion den 11 januari och beslutade att ställa sig<br />
bakom motionen.<br />
Storumans Arbetarekommun<br />
Bengt Dalemalm, sekreterare<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 25<br />
Föredragande: Mikael Berglund<br />
Motionären föreslår att partiet ska genomföra en utredning med syfte att genomföra en<br />
förändring av kraft och gruvbolagens beskattning så att de kommuner där produktionen är<br />
belägen ska tillgodoföras beskattningsmedel.<br />
Det är inte svårt att förstå motiven bakom motionen, frånvaron av en aktiv och<br />
tillväxtfrämjande näringspolitik för hela landet är uppenbar. Det gör att det trots stora värden<br />
finns i såväl människors kompetens och arbetsvilja, som i näringar som turism, gruvdrift,<br />
energiproduktion mm så omöjliggörs dessa att nyttiggöras genom brister i infrastruktur,<br />
utbildningssatsningar och tillgång på kapital.
85<br />
Att avhjälpa detta genom att införa en kommunal skattemöjlighet på kraft och gruvproduktion<br />
innebär dock vissa problem.<br />
Dels blir det svårt att hävda att det inte ska gälla även kärnkraftsproduktion, vilket skulle ge<br />
Östhammars, Varbergs Oskarshamns kommun enorma intäkter. I Östhammars fall skulle tre<br />
öre ge ca 660 miljoner för 2010. Östhammar har skatteintäkter på 824 miljoner samma år.<br />
Det skulle bli en orättvisa och obalans som skulle bli helt omöjlig att hantera.<br />
Därtill så skulle det bli svårt att i vissa fall avgöra vilka kommuner som ska ha intäkterna. I<br />
kärnkraftens fall kommer lägeskommunen, kommuner i närheten m a a högre risk för skada i<br />
händelse av utsläpp, kommuner där många riskabla transporter passerar sker anse sig ha<br />
beskattningsrätt. När det gäller vattenkraft så är det givetvis både lägeskommun och de<br />
kommuner som fått nackdel av regleringar av vattendrag som vill komma i fråga. I fallet med<br />
gruvdrift så är det även där ofta flera kommuner som påverkas av t ex kraftigt ökade<br />
vägtransporter.<br />
Ett annat problem är att om förutsättningen är att det samma skatteuttag som ska gälla men<br />
med nya mottagare så blir statens inkomster lägre. Detta ska någonstans finansieras.<br />
Blickarna kommer då ofrånkomligt att riktas till de kommuner som har andra inkomster och<br />
skattebaser. Det är osannolikt att ett system som Norges, om det blev verklighet i Sverige,<br />
skulle kunna införas utan att påverka andra system som skatteutjämning, differentierad<br />
energiskatt, regionalpolitik och statens ansvar för infrastruktur. Vem som skulle vinna i<br />
slutänden på en sådan politik är omöjligt att avgöra. Säkert är att det skulle bli mycket svårt<br />
att för de små kommunerna att hävda sig i resursfördelningen och att det skulle bli omöjligt<br />
att avgöra vad som är rättvist och inte.<br />
Distriktsstyrelsen anser att ett system som föreslås i motionen kommer att öka<br />
motsättningarna och driva på konflikten mellan stad och land som den moderatledda<br />
regeringen och moderater i storstäder länge velat odla. De skulle hävda att<br />
skatteutjämningen skulle avskaffas, att bolagsskatten skulle bli kommunal och att<br />
regionalpolitik ska förbjudas.<br />
Det som socialdemokratin politiskt ska driva är en rättvis närings och tillväxt politik för hela<br />
landet. En rättvis skatteutjämning, bättre vägar, järnvägar, mobiltäckning, tillgång till<br />
utbildning mm överallt är avgörande för att hela Sverige ska ges möjlighet att bidra till en god<br />
välfärd i hela landet.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår därför distriktskongressen att besluta<br />
att avslå motionen<br />
26. Kulturhus Tärnaby<br />
Motionär: Lena Drangel, Storuman arbetarekommun<br />
För att skapa och upprätthålla kunskap om ett områdes historia är det viktigt att det finns en<br />
plats där man kan dokumentera och visa vad som skett och hur det ser ut idag. För att stärka<br />
känsla av identitet och tillhörighet hos människor är det viktigt att känna sin historia och att<br />
det finns faktiska kunskaper om det som varit.<br />
Detta skapar trygghet och upplevelse av sammanhang och mening. Det gör också att man<br />
förstår vad som händer idag och man kan förstå vad som kan hända i framtiden.<br />
Det finns i tärnaområdet en lång och intressant, för att inte säga unik, historia att visa för<br />
boende och för tillkommande besökare.
Samerna har en lång historia i området, här finns både syd – och nordsamisk kultur,<br />
dessutom finns samiska samlingar, idag nedpackade och otillgängliga. Här finns<br />
dokumentation, spridd och otillgänglig, oumbärliga för den samiska identiteten och de<br />
samiska språken. Viktiga för förståelse av den samiska kulturen och för den samiska<br />
renskötselverksamheten.<br />
V har en nybyggarhistoria som är relativt ung och som finns delvis dokumenterad men<br />
otillgänglig för förståelse och fortsatt beskrivning av den historia som varit och är. Det är<br />
viktigt att skyndsamt bevara de minnen och den kunskap som fortfarande finns kvar men<br />
som med generationernas utdöende nu snabbt försvinner.<br />
86<br />
Vi har en turistisk historia, långt från beskriven men viktig, under förutsättning av att den<br />
formuleras och tillgängliggörs och utformas så att den kan bli den turistmagnet den också bör<br />
vara.<br />
Det finns en alpin utställning, nedpackad och otillgänglig.<br />
Historien och den kultur som finns i tärnaområdet skall dokumenteras och göras tillgänglig<br />
för boende och för besökare. Detta är en viktig del av den nordliga region vi bebor och skall<br />
vara en viktig del av den kulturhistoria vi skall bygga i framtiden.<br />
Eftersom Umeå blir kulturhuvudstad 2014 anser jag att det finns anledning för vårt parti i<br />
Västerbotten att se ett kulturhus i Tärnaby i ett större sammanhang och som en del av<br />
kulturhuvudstadsåret.<br />
Region Västerbotten har klubbat en kulturplan för Västerbottens län, där man särskilt fastslår<br />
att man behöver möta behovet av ändamålsenliga lokaler, främja ett levande kulturarv som<br />
bevaras, används och utvecklas<br />
regionala mål för det kulturpolitiska arbetet är bl a<br />
- ökad tillgänglighet och delaktighet i syfte att möjliggöra allas rätt till kulturupplevelser främja<br />
kultur som drivkraft för tillväxt och som resurs för besöksnäringen.<br />
Strategiska utvecklingsområden är definierade:<br />
bl a<br />
-insatser för att öka deltagande i kulturlivet<br />
-insatser som främjar samisk och nationella minoriteters kulturhistoria<br />
-insatser som stödjer mellankommunala och mellanregionala samarbeten<br />
Prioriterade utvecklingsområden för Region Västerbotten 2012-2015 är bl a:<br />
Utveckling av samverkan mellan NorrlandsOperan, professionella kulturutövare, kommuner<br />
och folkbildningen<br />
-länsövergripande samarbeten och projekt inför kulturhuvudstadsåret 2014<br />
Sammanfattningsvis har vi i Tärnaby ett Folkets Hus som är till salu. Detta hus har försett<br />
området med samlingslokal, bibliotek, fritidsgårdsverksamhet, serveringslokal, bowlinglokal.<br />
Det finns ett tillhörande markområde som ger möjlighet till utbyggnation, t ex alpint centrum,<br />
museiverksamhet samt andra aktiviteter.<br />
Detta hus vill större delen av Tärnas befolkning ha till kulturhus, manifesterat vid stormöte.
Vi i Tärna socialdemokratiska förening önskar med denna motion att distriktskongressen<br />
beslutar arbeta i enlighet med den kulturplan som Regionförbundet enigt antagit samt i<br />
enlighet med denna motions intentioner för att verkliga ett kulturhus i Tärnaby.<br />
Hemavan 3 januari 2012<br />
Lena Drangel<br />
87<br />
Tärna socialdemokratiska förening ställer sig bakom motionen.<br />
Storumans Arbetarekommun behandlande motion den 11 januari och beslutade att motionen<br />
ska skickas om enskild.<br />
Storumans Arbetarekommun<br />
Bengt Dalemalm<br />
Sekreterare<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 26<br />
Föredragande: Mikael Lindfors<br />
Att vi socialdemokrater ska arbeta efter den kulturplan som är antagen, om det råder det inga<br />
tveksamheter om.<br />
Då det gäller den andra intentionen så vill motionären att Folkets Hus i Tärna ska köpas och<br />
bli kulturhus och att vi socialdemokrater i länet ska verka för detta. Denna fråga om<br />
eventuellt köp av Folkets Hus som motionären vill ska bli kulturhus måste ske på lokalnivå<br />
där t.ex. kommunen och lokala aktörer tillsammans med eventuell säljare diskuterar<br />
förutsättningarna för Folkets Hus i Tärna.<br />
Det kan inte vara regionens socialdemokraters roll att föra dessa samtal.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen<br />
att Bifalla den första intentionen om att arbeta i enlighet med den kulturplan som är<br />
antagen.<br />
att Avslå den andra intentionen om att regionen ska verka för ett köp av folkets hus i<br />
Tärna som motionären vill ska bli kulturhus<br />
27. E4an Umeå - Skellefteå<br />
Motionär: Hans Lindgren, Patrik Nilsson, Robertsfors arbetarekommun<br />
E4 genom länet är och kommer att vara en viktig trafiklänk även vid en fortsatt utbyggnad av<br />
järnvägen. Den håller också numera bra standard med undantag av cirka 8 mil mellan Umeå<br />
och Skellefteå. Dessa 8 mil får i dagsläget anses som en av de sämsta sträckorna vad gäller<br />
E4 i Sverige. Preciserat gäller det sträckan mellan Lillåbron till Bygdeå inom Robertsfors<br />
kommun och sträckan mellan Sikeå till Skellefteå inom Robertsfors och Skellefteå kommun.<br />
Vi har levt i en tro att sträckan mellan Umeå och Skellefteå skulle vara ett prioriterat område<br />
för Västerbotten men har fått revidera vår inställning. Om man ser till det som gjorts de<br />
senaste åren har prioriteringarna gällt en fyrfilig väg söderut från Umeå och fyrfiligt norrut
88<br />
från Skellefteå däremellan har man anlagt några mil trefiligt med mitträcke närmast städerna.<br />
Fortfarande återstår en sträcka på cirka 8 mil mellan Umeå och Skellefteå som fortfarande<br />
har 80-tals standard. E4 mellan Umeå och Skellefteå får nog anses som en mycket viktig<br />
sträcka med mycket tung trafik inte bara för mellanbygden utan borde rimligen vara en<br />
tillväxtsfaktor för hela Västerbotten.<br />
Vi föreslår:<br />
att Distriktsstyrelsen får i uppdrag att verka för att berörda myndigheter och<br />
instanser som prioriterar vägprojekt skyndsamt ser till att denna sträcka får den<br />
standard som övriga E4an har och trafiksituationen kräver<br />
att Västerbottens S-riksdagsledamöter får i uppdrag att arbeta för detta i berörda<br />
utskott och nämnder<br />
att länets S-ledamöter i Regionfullmäktige får i uppdrag att arbeta för detta<br />
att länets S-ledamöter i Länsstyrelsen får i uppdrag att arbeta för detta<br />
Hans Lindgren Patrik Nilsson<br />
Robertsfors arbetarekommun har beslutat att insända motionen som arbetarekommunens<br />
egen.<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 27<br />
Föredragande: Johan Söderling<br />
E4:an är en viktig transportled genom länet och kommer så att förbli. De nämnda sträckorna<br />
är inte av den standard som kan förväntas.<br />
Den process som föreligger satsningar inom detta område är lång och den nationella planen<br />
fastställs centralt av regeringen. Nästa plan ligger för beslut inför 2018.<br />
Det regionala organ som hanterar underlag inför nya planen är region Västerbotten varför<br />
våra representanter i detta organ bör få uppdraget att bevaka upprustningen av nämnda<br />
sträckor. Länsstyrelsen har idag ingen styrelse i den form motionären åberopar.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen:<br />
att avslå första, andra och fjärde att-satsen, samt<br />
att bifalla tredje att-satsen<br />
28. Permanent förläggning av distriktskongressen till Lycksele<br />
Motionär: Mattias Degerman, Norsjö arbetarekommun<br />
Västerbottens län är ett vidsträckt län som upptar 13,5 % av Sveriges yta. Från exempelvis<br />
Ammarnäs till Umeå är avståndet c:a 35 mil enkel väg. Eftersom distriktskongressen<br />
alternerar mellan Umeå, Skellefteå, Lycksele och Vilhelmina kan körsträckan variera stort för<br />
kongressombuden. Att vara distriktsombud är något som man gör på ideell basis och på sin<br />
fritid, varför Norsjö Arbetarekommun anser att man inte dessutom ska behöva ha en färdtid<br />
på 4 timmar eller mer.<br />
Norsjö är inte den Arbetarekommun som är mest missgynnad, vi har som längst c:a 19 mil till<br />
Vilhelmina från Norsjö centralort och c:a 23 mil från kommunens utkanter. Dock ser vi att
89<br />
kommuner i fjäll – och kustregionerna kan få väldigt långa resor med dagens upplägg,<br />
kanske gäller detta särskilt för ombud från fjällregionen.<br />
Det finns två saker som klart talar för att stadigvarande förlägga distriktskongressen till<br />
Lycksele:<br />
Lyckseles geografiska läge i centrala Västerbotten gör att den genomsnittliga res-sträckan<br />
för kongressombuden blir betydligt kortare. Lycksele har logistiken som behövs för att inhysa<br />
distriktskongressen, både vad gäller kongresslokaler och logi för ombuden.<br />
Vi föreslår därför distriktskongressen besluta:<br />
att från och med 2013 hålla distriktskongressen i Lycksele varje år.<br />
Norsjö 20120108<br />
Enligt uppdrag från Norsjö Arbetarekommuns medlemsmöte 20111130<br />
Mattias Degerman, sekreterare<br />
Motionen behandlades vid Norsjö Arbetarekommuns styrelsemöte 20120109.<br />
Motionen godkändes och antogs som sin egen.<br />
Mattias Degerman, sekreterare<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 28<br />
Föredragande: Johan Söderling<br />
Motionens intention om att stadigvarande förlägga distriktskongressen till Lycksele kan ses<br />
som god. Då det gäller resväg ligger Lycksele centralt och lämpliga lokaler finns att tillgå.<br />
Vad motionen missar är att uppmärksamheten fördelas ut i länet och ett lokalt engagemang<br />
kring arrangemanget möjliggörs. I tider av sviktande intresse för politiskt engagemang bör<br />
den nuvarande geografiska spridningen av distriktskongressen inte underskattas.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen<br />
att avslå motionen<br />
29. Företagsflyttningar<br />
Motionär: Sten Troberg, Lycksele arbetarekommun<br />
Vi får ibland uppgifter på att företag som går bra, men som av vissa skäl vill flytta<br />
verksamheten till andra orter i södra Sverige eller till övriga Europa. Detta innebär ett hårt<br />
slag för de som är anställda, men inte bara dom som det gäller, deras familjer kommer också<br />
att drabbas. Sedan tillkommer det även personer som jobbar som underleverantörer. Men<br />
även samhället drabbas eftersom det är en stor risk att det blir en utarmning av den<br />
kompetens som nu finns, genom de regler vi har på arbetsmarknaden. Detta är ett stort<br />
problem för inlandet speciellt. Det krävs därför insatser från länet och riket för att kunna få till<br />
en lösning på problemet.
Det skrivs mycket om att det är kollektivavtal och arbetsmarknadslagarna som är ett stort<br />
hinder för sysselsättning, främst i inlandet. Men det största hotet mot sysselsättningen i<br />
inlandet är att bolag i Sverige eller utländska bolag köper upp väl fungerande företag och<br />
sedan utan vidare lägger ned dem och flyttar verksamheten till andra delar av Sverige,<br />
Europa eller andra låglöneländer. Detta är oacceptabelt och något vi med samlade krafter<br />
måste försvåra.<br />
Det borde finnas regler som gör det svårare och dyrare för företag att göra sådana här<br />
omflyttningar.<br />
Med bakgrund av ovanstående föreslår jag<br />
90<br />
att det utreds om det finns möjlighet att införa regler som gör det svårare att flytta<br />
företag,<br />
att motionen bifalls av Lycksele arbetarekommun,<br />
att motionen bifalls av Västerbottens partidistrikt,<br />
att motionen skickas till partistyrelsen för vidare handläggning.<br />
Lycksele 2011-12-07<br />
Sten Troberg<br />
LO-S-Fackklubben i Lycksele<br />
Lycksele arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären pekar på problemen med företagsnedläggelser och företagsflytt.<br />
Tyskland har ju hårdare regler för företag som hotar med nedläggelse eller flyttning.<br />
Även om vi inte skall/kan motarbeta strukturomvandling, borde man se över och skärpa<br />
reglerna, då företag signalerar att lägga ned eller flytta företagen.<br />
Med ovan anförda beslutar AK Styrelse<br />
att bifalla motionen<br />
Repskapsmötet 2012-01-17 beslutade enhälligt bifall till styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 29<br />
Föredragande: Gun Ivesund<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen<br />
att bifalla motionen<br />
30. Kontanthantering<br />
Motionär: Sten Troberg, Lycksele arbetarekommun<br />
Polis, banker och Handels har gått ut gemensamt, med flera andra, i kampanj för att få ett<br />
kontantlöst samhälle, att man skall betala med kort i stället.<br />
Rent principiellt har jag inget emot detta, men nu börjar bankerna också flagga för att de inte<br />
kommer att ha någon kontanthantering över huvud taget.<br />
Sverige är ett föreningstätt land, Vi har många, många små föreningar som verkar i det ena<br />
eller andra området runt om i landet. Dessa föreningar lever mycket på att vid något kanske<br />
några tillfällen per år anordna lotterier, loppis med flera sådan här enkla arrangemang.
Men vi kommer också själva att drabbas när vi är ute på gator och torg och pratar med<br />
människor och då samtidigt säljer våra glädjelotter.<br />
91<br />
Det skulle vid sådana här tillfällen kunna gå att använda kort som betalning, men det<br />
förutsätter att föreningen har tillgång till en kortläsare. En liten förening som behöver<br />
använda en sådan här kortläsare 1 max 2 gånger per kommer att få höga kostnader om de<br />
själva skall hålla kortläsare.<br />
Lösningen på det hela borde vara att banker eller samhället (i form av polisen kanske) kunde<br />
stå till tjänst med dessa kortläsare, som föreningar kan låna gratis, eller till ringa kostnad.<br />
Med bakgrund av ovanstående föreslår jag<br />
att det utreds hur föreningar skall få tillgång till kortläsare, utan några större<br />
kostnader,<br />
att motionen bifalls av Lycksele arbetarekommun,<br />
att motionen bifalls av Västerbottens partidistrikt,<br />
att motionen skickas till partistyrelsen för vidare handläggning.<br />
Lycksele 2012-12-07<br />
Sten Troberg<br />
LO-S-Fackklubben i Lycksele<br />
Lycksele arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionären pekar på de problem det kontantlösa samhället medför.<br />
Bland annat föreningar men även andra kommer att drabbas.<br />
Motionären begär en utredning i denna fråga som kunde vara underlag för en<br />
socialdemokratisk motion i riksdagen.<br />
AK Styrelsen beslutar<br />
att godkänna motionen<br />
att den tillställes Partidistriktet<br />
Repskapsmötet 2012-01-17 beslutade enhälligt bifall till styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 30<br />
Föredragande: Gun Ivesund<br />
Distriktsstyrelsen instämmer i Lycksele arbetarkommuns svar och vill därmed<br />
föreslå distriktkongressen<br />
att bifalla motionen<br />
31. Regionalt ungdomsinflytande<br />
Motionär: Bo-Anders Johansson, Lycksele arbetarekommun
92<br />
Idag är situationen för landets och länets ungdomar allvarligare än på länge.<br />
Ungdomsarbetslösheten är hög. Ungdomar tillhör de stora förlorarna om man ser till<br />
skillnaderna i disponibel inkomst mellan olika generationer. Kvarboendet hos föräldrarna har<br />
ökat bland unga under 20 år. Ungdomars psykiska ohälsa ökar, särskilt bland unga kvinnor.<br />
För glesbygdskommunerna är situationen också allvarlig. Man har för hög medelålder, både i<br />
arbetslivet och i de beslutande församlingarna.<br />
Ungdomar är kommunernas framtid. Ungas frågor saknas på den politiska dagordningen. En<br />
majoritet av ungdomarna är intresserade av att påverka men de upplever att de står utanför<br />
samhället. Unga har inte hunnit skaffa sig lika mycket resurser i form av utbildning, kontakter,<br />
erfarenheter och ekonomi för att kunna påverka i samma utsträckning som äldre.<br />
I Västerbotten är detta en verklighet för alla kommunerna. Det skall finnas likvärdighet för de<br />
unga i regionen. En samordning i regionen kring ungdomspolitiken ger större förutsättningar<br />
till likvärdighet. Länets unga är också våra gemensamma ungdomar eftersom ungdomarna<br />
oftast flyttar till en annan kommun inom länet.<br />
Det finns regioner i Sverige som kommit längre än Västerbotten i att involvera unga i<br />
regionalt ungdomsinflytande. I bland annat Dalarna, Kalmar och Gävleborg ser man<br />
ungdomsinflytandet som en överlevnadsfråga för en regional hållbar utveckling och har<br />
utarbetat regionala målsättningar utifrån ungdomsperspektiv. Regionerna avsätter resurser<br />
för att stärka den lokala och regionala kompetensen i sektorsövergripande ungdomspolitik.<br />
I vårt grannlän Nordland Fylke finns 10 kommunala ungdomsråd och ett regionalt<br />
ungdomsråd med egen budget, med rätt till representation i den regionala beslutande<br />
församlingen och med rätt till arvode för sitt deltagande.<br />
Mot bakgrund av ovanstående föreslår jag<br />
att region Västerbotten får i uppdrag att utarbeta regionala målsättningar och en<br />
handlingsplan för ungdomars delaktighet och inflytande i den regionala<br />
utvecklingen och i regionala organ,<br />
att motionen bifalls av Lycksele arbetarekommun,<br />
att motionen bifalls av Västerbottens partidistrikt.<br />
Lycksele 2012-01-12<br />
Bo-Anders Johansson<br />
Furuviks s-förening<br />
Lycksele arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionen om ett regionalt inflytande är en mycket viktig motion som förpliktigar.<br />
Sannolikt sker redan i kommuner och landsting många aktiviteter men det måste göras mer.<br />
Vi måste arbeta än mer fokuserat för att stärka ungdomars inflytande och delaktighet.<br />
Arbetarekommunens styrelse 2012-01-17 ställer sig bakom motionärens yrkanden<br />
att Region Västerbotten får i uppdrag att utarbeta regionala målsättningar och en<br />
handlingsplan för ungdomars delaktighet och inflytande i den regionala<br />
utvecklingen och i regionala organ och<br />
att motionen bifalls och sända den till distriktskongressen.
93<br />
Lycksele arbetarekommuns representantskap beslutade 2012-01-17 att bifalla motionen och<br />
sända den till distriktskongressen.<br />
Distriktsstyrelsens svar på motion nr 31<br />
Föredragande: Erik Bergkvist<br />
Motionären tar upp den viktiga frågan hur ungdomars delaktighet i politiken kan ökas.<br />
Distriktsstyrelsen ser detta som en angelägen fråga, men i första hand en fråga för de olika<br />
politiska partierna. Det är partierna som äger representation, inte bara i Region Västerbotten<br />
utan även i Västerbottens läns landsting och länets 15 kommuner. Detta bör i första hand<br />
lösas i partierna och inte överlåtas åt någon myndighet eller institution. Distriktsstyrelsen<br />
kommer därför att tillsammans med vårt ungdomsförbund SSU ta upp en diskussion kring<br />
dessa frågor om hur vi kan utveckla ungdomars delaktighet.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen besluta<br />
att motionen avslås<br />
32. Stoppa vinstdrivande vårdföretag<br />
Motionär: Marika Lindgren, Bert-Ove Bäckman, Lycksele arbetarekommun<br />
Vår sociala välfärd är utlämnad till vinstdrivande företag. Caremaskandalen har satt fokus på<br />
orimligheten inom vården av våra äldre. Hela upplägget med att låta våra skattepengar gå till<br />
bolag vars huvudsyfte är att tjäna pengar, måste förhindras.<br />
Dagens Samhälle hade nyligen en utmärkt genomgång av de olika riskkapitalbolag som i<br />
dag upphandlar mycket av dagens äldrevård, men även andra skattefinansierade<br />
omsorgsverksamheter inom kommunerna.<br />
Aftonbladet den 13 jan 2012 skrev "Svensk välfärd har blivit "big business"<br />
för internationella företag"<br />
Detta måste socialdemokraterna starkt ifrågasätta och motarbeta. Däremot borde<br />
socialdemokraterna bl a i kommunerna arbeta och uppmuntra för att få igång ekonomiska<br />
föreningar, intraprenader och kooperativa lösningar.<br />
Vi kräver att socialdemokraterna i länet arbetar för<br />
att stoppa vinstdrivande företag inom det sociala välfärdsområdet<br />
att arbeta för och uppmuntra till intraprenader, ekonomiska föreningar och/eller<br />
kooperativa lösningar<br />
att våra riksdagsledamöter får i uppdrag att arbeta utifrån motionens intentioner<br />
Lycksele arbetarekommun<br />
Marika Lindgren BertOve Bäckman<br />
Lycksele arbetarekommuns motionssvar<br />
Motionärernas beskrivning av hur många äldre människor och svaga grupper har det svårt<br />
och oacceptabelt. Vi måste med kraft förhindra detta. Är man skör är man också utsatt. Vi<br />
måste på olika sätt medverka till att detta upphör. Människor ska kunna vara trygga i sin<br />
vardag.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår styrelsen för Lycksele arbetarekommun att<br />
representantskapet 2012-01-17 att bifalla motionen.
94<br />
Och att uppdra till våra riksdagsledamöter att arbeta i den riktning som motionärerna skriver<br />
att förhindra att våra skattepengar går till bolag vars huvudsyfte är att tjäna pengar.<br />
Lycksele arbetarekommun beslutade vid representantskapet 2012-01-17<br />
att bifalla motionen i sin helhet och skicka den till distriktskongressen.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 32<br />
Föredragande: Harriet Hedlund<br />
Motionärerna kräver i sin motion att vinstdrivande företag inte ska tillåtas inom det sociala<br />
välfärdsområdet. Det är tyvärr inte så enkelt. Vinst i sig behöver inte vara något negativt,<br />
utan det handlar om hur man hanterar vinsten. Genom att återinvestera och höja kvaliteten<br />
och tillgängligheten för brukarna är vinst inte något negativt fenomen. Däremot ska vi ta<br />
tydlig ställning mot bolag med vinstkrav i vår välfärd. Den svenska välfärden får inte vara en<br />
guldgruva som möjliggör för rika riskkapitalister att bli ännu rikare. Våra skattepengar ska<br />
användas i skola, vård och omsorg i Sverige och inte bli vinst i något annat land.<br />
Den borgerliga regeringen driver på privatiseringar, etableringsfrihet och utförsäljningar. Det<br />
bidrar till en välfärd styrd av efterfrågan. Detta är något vi socialdemokrater med alla politiska<br />
medel måste motverka. Vår gemensamma välfärd ska styras av behov.<br />
Alla som bedriver offentligt finansierad välfärd ska lyda under samma regler och lagar. Krav<br />
ska också ställas på att vinst ska återinvesteras i verksamheten.<br />
Med anledning av ovanstående föreslår distriktsstyrelsen distriktsårskonferensen besluta<br />
att avslå att-sats ett<br />
att bifalla att-sats två och tre<br />
33. Utomhusvistelse till våra äldre<br />
Motionär: Mahmoud Al-Turk, Lycksele arbetarekommun<br />
Vi är otroligt duktiga och oerhört engagerande när det gäller att ta hand om våra äldre. Vi<br />
pratar alltid om att göra saker åt dem, och vi tycker att utevistelserna är självklara delar i den<br />
omvårdnad och omsorg som sker. Men är det självklart att våra gamla som idag bor i<br />
särskilda boende samt i hemtjänsten får chansen att komma ut och få sig en friskluft?<br />
För ett tag sedan skickade demensförbundet en enkät till alla sina medlemmar. En av<br />
frågorna löd enligt följande: Får din anhörige/närstående komma ut dagligen?<br />
80 % svarade Nej.<br />
Demenssjukdomen leder till att personens förmåga att utföra olika aktiviteter i det dagliga<br />
livet successivt försämras. Personen får svårt att ta initiativ och kan bli passiv. Detta kan<br />
motverkas genom att ge personen möjlighet att delta i individuellt anpassade aktiviteter som<br />
till exempel hushållssysslor, utomhusvistelse, underhållning, musik och dans. Erbjuda<br />
personer med demenssjukdom möjlighet att delta i individuellt anpassade aktiviteter inklusive<br />
fysisk aktivitet. Detta gäller inte bara personer som har en nedsatt förmåga, det gäller även<br />
våra pigga äldre som inte heller får komma ut.<br />
Yrkande:<br />
att Västerbottens Socialdemokratiska partidistrikt uppmanar alla<br />
socialdemokratiskt ledda kommuner att genomföra utevistelse för sina särskilda<br />
och ordinära boenden minst en timma i veckan sommar som vinter.
95<br />
att våra riksdagsledamöter från Västerbotten driver frågan, att alla äldre personer<br />
som bor på kommunernas särskilda och ordinära boenden skall komma ut i<br />
friska luften minst en timma i veckan sommar som vinter<br />
Mahmoud Al-Turk<br />
Lycksele (S)<br />
Lycksele arbetarekommuns motionssvar<br />
Socialnämnden i Lycksele Kommun har under 2011 utrett förslag till värdegrundsgarantier<br />
där bland annat utevistelse ingår, under förutsättning att man är berättigad till insatser såsom<br />
promenad och utevistelse. Nämnden ställde sig positiv till förslaget och man ska titta mera<br />
på vad det skulle innebära ekonomiskt innan beslut fattas. Motionen har helt klart ett<br />
berättigande och därmed ställer sig Lycksele Socialdemokratiska Arbetarekommun bakom<br />
motionen och motionärens yrkanden<br />
Lycksele Arbetarekommun 2012-01-11<br />
Repskapsmötet 2012-01-17 beslutade enhälligt bifall till styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 33<br />
Föredragande: Janeth Lundberg<br />
Motionären tar upp en viktig fråga, och det handlar om aktiviteter och utevistelse för de<br />
personer som har en demenssjukdom. Vården och omsorgen måste alltid sätta den äldres<br />
förmåga och behov i centrum och utforma den efter brukarens behov.<br />
Motionären vill att partidistriktet skall uppmana alla kommuner att genomföra utevistelse.<br />
Tanken är god och riktig, men partidistriktet kan inte bestämma hur socialnämnderna i länet<br />
ska prioritera sin verksamhet. Det måste de få göra själva utifrån de behov och<br />
förutsättningar som finns just i deras kommun.<br />
Andra att satsen i motionen går ut på att våra riksdagsledamöter ska driva denna fråga<br />
nationellt. Partidistriktet ser samma svårigheter i denna att sats. Det är svårt att generalisera<br />
att alla ska komma ut en timme i veckan.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen<br />
att avslå motionen<br />
34. Pedagogiska måltider till personer med demenssjukdom<br />
Motionär: Mahmoud Al-Turk, Lycksele arbetarekommun<br />
Vad betyder Pedagogiska måltider och vad är det för nytta med detta?<br />
Kosten och matens betydelse för äldre har varit i fokus länge och flera förbättringsåtgärder<br />
har vidtagits. En ytterligare kvalitetshöjande åtgärd som är viktig för demenssjuka är att<br />
personalen äter måltider tillsammans med de boende; vid samma tid, samma bord, och<br />
samma mat. Detta kallas för pedagogiska måltider. Genom att införa pedagogiska måltider
lir mat situationen lugnare och de boende stimuleras till ett bättre näringsintag och<br />
bibehållande av sina funktioner.<br />
96<br />
De åtgärder som kan vara aktuella är individuellt anpassat stöd vid måltiden (beröring, uppmuntran,<br />
att visa hur man gör, mimik, initiering med mera), ge personen möjlighet att själv ta<br />
mat och tillräckligt med tid för att kunna äta i lugn och ro, anpassa den fysiska miljön och ge<br />
ett individuellt anpassat stöd vid måltiden.<br />
Yrkande<br />
att Västerbottens Socialdemokratiska partidistrikt uppmanar samtliga<br />
socialdemokratiskt ledda kommuner att genomföra pedagogiska måltider på<br />
sina boenden för personer som har en demenssjukdom.<br />
att våra riksdagsledamöter från västerbotten driver frågan, att pedagogiska<br />
måltider genomförs i alla kommuners boenden med personer som har en<br />
demenssjukdom.<br />
Mahmoud Al Turk<br />
Lycksele (S)<br />
Lycksele arbetarekommuns motionssvar<br />
Rutiner i vardagen är viktig för de personer som drabbats av en demens. Detta för att<br />
upprätthålla och eventuellt förbättra de funktioner som den sjuke har.<br />
Lycksele Socialdemokratiska Arbetarekommun ställer sig bakom motionen och motionärens<br />
yrkanden.<br />
Lycksele Arbetarekommun 2012-01-11<br />
Repskapsmötet 2012-01-17 beslutade enhälligt bifall till styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 34<br />
Föredragande: Janeth Lundberg<br />
Pedagogiska måltider finns på en del ställen idag. De flesta drivs i projektform. Vården och<br />
omsorgen ska alltid ges efter brukarens individuella behov. Det är viktigt för att alla ska få<br />
vården anpassat efter just deras behov.<br />
Vi vill alla väl och vill ge den bästa vård och omsorg till våra äldre och dementa, men<br />
kommunerna måste själva få bestämma det utifrån de behov och förutsättningar som finns i<br />
just deras kommun.<br />
Partidistriktet ser också svårighet med att ge våra riksdagsledamöter i uppdrag att driva<br />
frågan nationellt. Det utifrån det kommunala självstyret, där varje kommun själv har rätten att<br />
fatta beslut.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår kongressen<br />
att avslå motionen<br />
35. Ekonomisk trygghet i de sociala försäkringssystemen<br />
Motionär: Mikael Abrahamsson, Malå arbetarekommun
97<br />
Regeringen har sänkt nivåerna i socialförsäkringssystemet som är tänkt att vara en trygghet<br />
när vi inte kan arbeta. Överskotten i systemen används istället till andra prioriteringar,<br />
däribland skattesänkningar.<br />
Regeringens försämringar med sänkning av nivåerna i de sociala trygghetssystemen<br />
påverkar sjukförsäkringen och därmed sjukpenningen, föräldrapenning, sjuk- och<br />
aktivitetsersättning, a-kassa m.m. Samt att detta även leder till en lägre ålderspension.<br />
För de som är friska och har ett arbete, och når upp till inkomsttaket 27 500 kr/månad är<br />
sjukpenningen idag knappt 80 % av sjukpenninggrundande inkomst. För den resterande del<br />
av inkomsten som överstiger inkomsttaket betalas ingen ersättning ut.<br />
För de som får sin ersättning från a-kassa är inkomsttaket 18 700 kr/mån vilket innebär att<br />
ungefär 12 % får ut en ersättning som motsvarar 80 % av sin inkomst.<br />
Sänkta nivåer i de sociala trygghetssystemen får därför stora konsekvenser för de som<br />
drabbas av sjukdom och arbetslöshet. Samt vid uttag av föräldraledighet där den av<br />
föräldrarna med lägsta inkomsterna oftast stannar hemma med föräldrapenning på så kallad<br />
sjukpenningnivå.<br />
Allt fler blir idag utförsäkrade från sjukförsäkringen och a-kassan vilket innebär att man<br />
hänvisas till försörjningsstödet, vilket leder till en lägre ålderspension.<br />
Vi föreslår att socialdemokraterna ger partistyrelsen i uppdrag<br />
att rätt nivå i de sociala trygghetssystemen återinförs<br />
Mikael Abrahamsson<br />
Malå Socialdemokratiska Förening<br />
Malå arbetarekommun ställer sig bakom motionen som sin egen.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 35<br />
Föredragande: Åke Nilsson<br />
Distriktsstyrelsen delar motionärens syn på de försämringar som den borgerliga regeringen<br />
genomfört.<br />
En trygg sjukförsäkring och a-kassa är en del av en fungerande arbetslinje. Trygga<br />
människor vågar byta jobb, utbilda sig och starta företag.<br />
I socialdemokraternas budgetförslag för 2012 till riksdagen kan man i korthet läsa följande;<br />
”En stark a-kassa som omfattar alla löntagare är en avgörande del av en väl fungerande<br />
arbetslinje. Vi föreslår i denna motion ett tak för avgiften på 120 kr i månaden och en höjd<br />
ersättningsnivån i a-kassan till 80 procent. Taket höjs till 910 kronor per dag från mars 2012.<br />
Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket i a-kassan ned med 150 kronor per dag.”<br />
”Vi vill att de allra flesta ska få 80 procent i ersättning vid sjukdom. På sikt vill vi att taket ska<br />
vara tio prisbasbelopp. I ett första steg vill vi nu höja taket till åtta prisbasbelopp 2012 och 8,5<br />
ppb 2013. Vi vill också att ersättningen ska vara 80 procent under hela sjukdomsperioden.”<br />
Distriktsstyrelsen anser att motionens intentioner redan är tillgodosedda i och med att ovan<br />
redovisade förslag finns intagna i <strong>Socialdemokraterna</strong>s budgetmotion för 2012.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskonferensen besluta<br />
att anse motionen besvarad<br />
36. A-kassans regler för arbetslösa med politiska uppdrag<br />
(förtroendevalda) – en demokratifråga
98<br />
Motionär: Wolfgang Hoffmann, Bjurholms arbetarekommun<br />
Högerregeringen har försämrat a-kassareglerna på flera sätt och det drabbar inte enbart<br />
individen utan hela samhället. Vår demokrati förändras när rätten till politisk aktivitet tas från<br />
arbetslösa, när arbetslösa inte bara förlorat sitt arbete utom dessutom forceras/trängs ur sina<br />
politiska uppdrag/roller. Reglerna som av a-kassorna tillämpas idag medger den som har ett<br />
arvoderat politisk uppdrag ingen ersättning nar denne förbrukat sina 75 deltidsdagar (även<br />
det ett påhitt av högerregeringen).<br />
Det innebär att om den arbetslöse haft ett uppdrag med låt oss anta 4 timmar på v 4, så blir<br />
den politisk aktiva människan i fråga utan a-kassaersättning resten av vecka 4, eftersom det<br />
politiska uppdraget räknas som deltidsarbete under v 4 av a-kassan. Därmed har denne<br />
fritidspolitiker ingen rätt till ersättning för resten av v 4.<br />
Tryggheten som a-kassan ska ge den enskilde vid arbetslöshet, urholkas därmed om den<br />
arbetslöse i frågan är politisk aktiv. Maktstrategin visar sig tydlig, eftersom den arbetslöse<br />
"straffas" och isoleras ytterligare och han/hon hamnar i en vanmaktskänsla. Jag anser att det<br />
är förnedrande och fullständigt odemokratiskt och föreslår därför<br />
att våra riksdagsledamöter får i uppdrag att verka för en omgående förändring av<br />
a-kassareglerna, så att arbetslösa kan utöva förtroendeuppdrag i t ex kommun<br />
och landsting och inte behandlas som 2:a klass medborgare<br />
Wolfgang Hoffmann<br />
(Vitvattnet-Brännlands S-förening)<br />
Motionen antagen av Bjurholms arbetarekommun 2012-01-16<br />
Martin Berglund, ordförande<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 36<br />
Föredragande: Karin Malmfjord<br />
Motionären skriver om försämringar i arbetslöshetskassans regelverk som de borgliga<br />
partierna införde år 2007 något som påverkar arbetslöshetsersättning negativt för de som tar<br />
på sig förtroendeuppdrag. De förändringar som infördes var enligt SO-<br />
Arbetslöshetskassornas Samorganisation (www.samorg.org) bland annat<br />
Skärpning av arbetsvillkoret<br />
Arbetsvillkoret skärps och nu krävs 80 arbetade timmar för att en månad ska få räknas med i<br />
arbetsvillkoret (tidigare 70 timmar).<br />
Tidsgräns för överhoppningsbar tid<br />
Överhoppningsbara tiden begränsas till fem år (tidigare sju år).<br />
Beräkning av ersättning<br />
Beräkningssättet för ersättningsgrundande uppgifter (normalarbetstid och dagsförtjänst)<br />
ändras så att de alltid måste beräknas på 12 månader även om den sökande har arbetat<br />
mindre än 12 månader. Den så kallade hjälpregeln tas bort vilket innebär att all frånvaro från<br />
arbetet – även sjukdom och vård av sjukt barn – påverkar normalarbetstiden och<br />
normalinkomsten negativt. Tid man får lön för – till exempel betald semester – räknas dock<br />
inte som frånvaro.<br />
Möjligheten att höja de dagpenninggrundande uppgifterna genom att under avbrott i<br />
arbetslösheten (minst 25 sammanhängande veckor) arbeta med högre lön och längre<br />
veckoarbetstid togs bort.<br />
Nyprövning<br />
Vid slutet av den arbetslöses ersättningsperiod ska a-kassan pröva om denne uppfyller ett
99<br />
nytt arbetsvillkor och därmed har rätt till en ny ersättningsperiod. Reglerna kring denna så<br />
kallade nyprövning ändrades. Den som uppfyller ett nytt arbetsvillkor och därmed har rätt att<br />
få en ny ersättningsperiod ska få 65 % av den gamla dagsförtjänsten eller 80 % av<br />
dagsförtjänsten i det nya arbetsvillkoret som sin dagpenning. Normalarbetstiden beräknas på<br />
nytt (på 12 månader). Det alternativet – gammal normalarbetstid och 65 % av den gamla<br />
dagsförtjänsten eller ny normalarbetstid och 80 % av den nya dagsförtjänsten – som ger<br />
högst dagpenning ska väljas.<br />
Studerandevillkoret och rätt till ersättning under ferieuppehåll försvinner<br />
Möjligheten att få ersättning under ferieuppehåll från studier tas bort. Den som har studerat<br />
måste ha avslutat eller definitivt avbrutit sina studier för att kunna få arbetslöshetsersättning.<br />
Studerandevillkoret tas bort vilket innebär att det enda sättet att kvalificera sig för<br />
arbetslöshetsersättning är genom arbete.<br />
Deltidsbegränsningen<br />
Den 7 april 2008 infördes även nya regler för deltidsbegränsning, som innebär att maximalt<br />
75 av ersättningsperiodens dagar får användas som deltidsdagar. Med deltidsdag avses en<br />
ersättningsdag i en vecka som innehåller både arbete och ersättning. Resterande dagar i<br />
ersättningsperioden får endast användas i veckor där den sökande inte utfört något arbete.<br />
En sökande som förbrukat sina 75 deltidsdagar anses ha giltig anledning att sluta sitt<br />
deltidsarbete på egen begäran utan att bli avstängd från ersättning, under förutsättning att<br />
inkomsten från deltidsarbetet understiger fastställd dagpenning som heltidsarbetslös. En<br />
sökande som förbrukat sina deltidsdagar har också godtagbara skäl att avvisa ett erbjudet<br />
arbete som understiger arbetsutbudet, om arbetsinkomsten från deltidsarbetet understiger 90<br />
procent av den fastställda dagpenningen.<br />
När det gäller arbetslöshetsförsäkringen och förtroendeuppdrag är det två saker som<br />
påverkar den a-kassegrundande ersättningen. Det ena är hur stor ersättningen är och tiden<br />
för uppdraget. Uppdragen ska styrkas med hjälp av intyg.<br />
Det är deltids- och timarvoderade som påverkas av deltidsbegränsningen. De som är helt<br />
arbetslösa berörs inte av begräsningen. Systemet bidrar snabbare med att den arbetslöse<br />
förlorar rätten att erhålla arbetslösersättningen.<br />
Det är en demokratifråga att även arbetssökande ska kunna ta på sig förtroendeuppdrag<br />
samt tillfälliga arbete del av dag eller vecka utan att deras ekonomi försämras. Att straffa de<br />
som tar på sig uppdrag del av dag eller vecka skapar klassklyftor.<br />
Vi socialdemokrater står för allas lika värde därför ska alla arbetslösa behandlas lika och ha<br />
lika många dagar som de kan få arbetslöshetsersättning för.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen<br />
att bifalla motionen<br />
37. ”Zebralagen” eller väjningsplikt vid oövervakade<br />
övergångsställen<br />
Motionär: Jan Johansson<br />
Sedan lagen om att motorfordonsförare har väjningsplikt vid oövervakade övergångsställen<br />
infördes 2001, så har lågt räknat 20 % fler fotgängare skadats lindrigt och ca 10 % fler<br />
skadats svårt.<br />
Häftiga inbromsningar har dessutom resulterat i ett ökat antal bilolyckor, med plåtskador och<br />
personskador som följd.
100<br />
Sedan så har, olyckligtvis, attityden bland fotgängare förändrats radikalt, från att se sig för<br />
innan man korsar gatan till att bara gå rakt över. Cyklister kommer susande över<br />
övergångsställen i tron att man har rätt till det.<br />
En fotgängare har en enda väldigt enkel uppgift att lösa när man ska korsa en väg eller gata:<br />
kommer det något fordon som kan skada mig eller inte?<br />
En bilförare däremot har en otrolig mängd information som ska processas, växla, styra, gasa,<br />
koppla, blinka, kontrollera trafiken både framåt, bakåt och åt sidorna, trafikskyltar bland alla<br />
reklamskyltar, affärsskyltar och erbjudanden, och nu har jag inte tagit upp saker som<br />
kaffedrickande, rökning, snusning, mobiltelefonpratande och sms:ande, sminkande, läsning,<br />
hysteriska barn och hysteriska sambor av bägge könen som har åsikter kring framförandet<br />
av bilen.<br />
Svåraste situationerna uppstår i stadstrafik vid höger eller vänstersväng in på en annan gata,<br />
där det plötsligt hoppar ut fotgängare i gatan, likt gubben ur lådan.<br />
Om det är nederbörd får man öka på alla svårigheter mångdubbelt. Dessutom ökar<br />
bränsleförbrukningen massor av den ryckiga körningen som uppstår av alla start och stopp.<br />
Jag inser svårigheterna med att förändra lagen om väjningsplikt vid oövervakade<br />
övergångsställen, då den kom till för att harmonisera med många andra länder i övriga<br />
Europa. Jag ser också en eventuell försämring för de synskadade, men jag tror inte att<br />
stressade bilister diskriminerar synskadade när det kommer till själva överkörningen.<br />
Med ovanstående som bakgrund yrkar jag på:<br />
att man engagerar sig internationellt för att förändra lagen om väjningsplikt vid<br />
oövervakade övergångsställen i hela Europa.<br />
att man engagerar sig internationellt, så att man åtminstone har samma regler<br />
gällande väjningsplikt eller inte vid oövervakade övergångsställen i hela<br />
Europa.<br />
att man ändrar lagen om väjningsplikt vid oövervakade övergångsställen i Sverige,<br />
till den lagen vi hade innan eller bättre.<br />
att om man har kvar nuvarande lag om väjningsplikt vid oövervakade<br />
övergångsställen, så bör man mera aktivt verka för att snabbare bygga bort<br />
möjligheten för fotgängare och cyklister att interagera med motorfordon på våra<br />
vägar och gator.”<br />
Jan ”Janscha” Johansson<br />
Byske S-förening<br />
Byske s-förening har vid möte 2011-12-19 antagit motionen som sin egen.<br />
Skellefteå arbetarekommuns motionssvar:<br />
I vår lagstiftning ligger fokus på att det är oskyddade trafikanter – fotgängare och cyklister –<br />
som har störst behov av skydd i trafiken. Oskyddade trafikanter är de som råkar mest illa ut<br />
vid eventuella tillbud. Annan trafik – t ex biltrafik- måste anpassa sig och ta hänsyn till detta.<br />
Detta är en uppfattning som gäller för Sverige såväl som för Europa och för stora delar av<br />
världen i övrigt. Att försämra säkerheten för gång- och cykeltrafikanter är knappast något<br />
som kan anses ligga i allmänhetens intresse.
101<br />
Däremot är det förstås angeläget att så långt det är möjligt harmonisera våra trafikregler med<br />
de regler som gäller i övriga Europa och övriga världen. Ett sådant harmoniseringsarbete<br />
pågår också, där de ansvariga myndigheterna för Sveriges del är Trafikverket och<br />
Transportstyrelsen.<br />
I och med införandet av lagen om väjningsplikt vid obevakade övergångsställen förändrades<br />
synen på övergångsställen från att vara en säkerhetsåtgärd till att vara en åtgärd för att öka<br />
fotgängarnas tillgänglighet/framkomlighet. Detta har inneburit att många övergångsställen<br />
systematiskt har plockats bort eller hastighetssäkrats med exempelvis gupp, refug eller<br />
avsmalning av körbanan. Idag finns det fortfarande platser som inte hunnit åtgärdas men det<br />
arbetas ständigt med att förbättra trafiksäkerheten för gående och cyklister.<br />
När det gäller sikten, uppmärksamheten och liknande vid övergångsställen måste också ett<br />
högre krav ställas på fordonsförare än på gående eftersom det är fordonsförarna som har<br />
gått en trafikutbildning medan inte alla fotgängare och cyklister har det.<br />
Det ideala är, precis som motionen tar upp, att separera all gång- och cykeltrafik från<br />
motordriven trafik. Detta är dock ett enormt arbete som kommer att ta lång tid. En separering<br />
av gående och cyklister gentemot motortrafik innebär inte endast en separering längs<br />
sträckor utan också i konfliktpunkter vid exempelvis korsningar. Endast detta innebär stora<br />
insatser eftersom det då måste byggas viadukter och/eller broar, vilket vi nog alla inser är<br />
oerhört stort arbete.<br />
Idag har gång- och cykeltrafik fått ökad betydelse i trafik- och transportplaneringen på alla<br />
nivåer och detta gör att det finns stora förutsättningar för att arbetet med separeringen av<br />
gång- och cykel gentemot motordrivna fordon ändå kommer få ökad betydelse och således<br />
gå fortare i framtiden.<br />
Skellefteå Socialdemokratiska Arbetarekommuns styrelse föreslår att representantskapet<br />
beslutar<br />
att yrka avslag på motionens punkt 1 och 3,<br />
att motionens punkt 2 och 4 med detta yttrande anses vara besvarade.<br />
att därmed skicka motionen som enskild<br />
Skellefteå arbetarekommuns representantskap beslutar i enlighet med styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 37<br />
Föredragande: Mikael Lindfors<br />
Distriktsstyrelsen delar Skellefteå Arbetarekommuns åsikt att försämra säkerheten för gång-<br />
och cykeltrafikanter inte är något som kan anses ligga i allmänhetens intresse. Det är inte<br />
lagens fel att trafikanter är ouppmärksamma vid obevakade övergångsställen. Däremot bör<br />
stora insatser genomföras för att minska olyckor och olyckstillbud vid övergångsställen Pga.<br />
ouppmärksamma trafikanter. Insatser som kan göras är t.ex. reklam och informationskampanjer<br />
i tv, sociala medier och i skolan mm.<br />
Distriktsstyrelsen delar motionärens uppfattning att man bör omöjligt separera gång- och<br />
cykeltrafik gentemot motordrivna fordon i all framtida trafikplanering.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen besluta<br />
att avslå att-sats 1-3<br />
att bifalla att-sats 4
102<br />
38. Kraftigt ökade bedrägerier<br />
Motionär: Jan Johansson, Skellefteå arbetarekommun<br />
Fakturabedrägerier i Sverige har kraftigt ökat. Sedan år 2000 har dessa bedrägerier enbart i<br />
Västerbotten ökat från (615 st) till (2060 st) år 2010, en ökning med 235 %.<br />
En del av bedrägerierna består i att bedragaren skickar en faktura, och hoppas att<br />
mottagaren betalar. Men en del fakturabedrägerier är av det vidrigare slaget, där bedragaren<br />
med hot om både inkasso och kronofogden per telefon och brev försöker förmå offret att<br />
betala.<br />
Många av dessa bedrägeriförsök riktar sig till äldre, som kanske äger en gammal<br />
jordbruksfastighet. Trots polisanmälan (ärendet läggs ofta ned) och bestridande av fakturan,<br />
fortsätter kraven och trakasserierna helt obekymrat. Det är nog så bekymmersamt när det<br />
drabbar människor i arbetsför ålder, men när man inriktar sig på pensionärer som knappt vet<br />
vad en dator är, och ej heller vet hur man ska gå till väga med att lösa detta, blir det orsak till<br />
en massa lidande och oro för alla de som hamnar i klorna på dessa hänsynslösa bedragare.<br />
Det är orimligt att vi låter detta får fortsätta.<br />
Med ovanstående som bakgrund yrkar jag på:<br />
att man tillför medel för att bilda en grupp eller enhet som med hjälp av polis,<br />
åklagare och lagstiftning, kan ta krafttag mot dessa allt mer förekommande<br />
bedrägerier i hela Sverige.<br />
Jan ”Janscha” Johansson<br />
Byske S-förening<br />
Byske S-förening har vid mötet 2011-12-19 antagit motionen som sin<br />
Skellefteå arbetarekommuns motionssvar:<br />
Bedrägerier har ökat kraftigt under senare år och finns i många olika former. Vanligaste<br />
formen är internetbedrägerier på Blocket. Enligt polisen klaras många av dessa brott upp då<br />
det oftast finns ett bankkonto där pengarna satts in.<br />
När det gäller falska fakturor eller påstådda annonser, pågår det ett nationellt arbete med att<br />
samordna handläggningen på ett och samma ställe då fakturorna oftast sprids över hela<br />
landet.<br />
Inom Europa finns det samarbeten för att kunna spåra konton men då handlar det om lite<br />
större belopp. Om kontot finns utanför EU så är det svårare att kunna spåra upp företaget.<br />
Enligt polisen så arbetar man med att bli snabbare på att samordna dessa brott.<br />
Viktigt är att småföretagare, föreningar och privatpersoner anmäler när man får en felaktig<br />
faktura.<br />
Vi kan konstatera att lagstiftningen idag inte är tillräcklig. För privatpersoner finns det s.k.<br />
"nix-abonnemanget" att tillgå, också ångervecka gäller vid telefonförsäljning, internet och<br />
postorderförsäljning. Någon motsvarande rätt finns inte för näringsidkare. Framförallt<br />
småföretagare utnyttjas i de här sammanhangen. Ofta saknar de små företagen kunskaper<br />
och resurser (bl.a. administrativa) som krävs för att bemöta felaktiga krav och bedrägerier.<br />
Därför är det viktigt att lagstiftningen motsvarar dagens situation och ger det stöd som<br />
privatpersoner och företag har rätt att kräva.<br />
Vi socialdemokrater menar att det är dags att utveckla den svenska lagstiftningen och<br />
civilutskottet har som första steg i detta beslutat att genomföra en hearing om bluffakturor i<br />
mars i år.
103<br />
Skellefteå Socialdemokratiska Arbetarekommuns styrelse föreslår att representantskapet<br />
beslutar<br />
att anse motionen besvarad och därmed sänder den som enskild.<br />
Skellefteå arbetarekommuns representantskap beslutade<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 38<br />
Föredragande: Karin Malmfjord<br />
Bluffakturor är ett växande problem. På fem år har antalet anmälningar gått från 3 000 till<br />
17 000 år 2011. Oftast står organiserad brottslighet bakom de fakturor som skickas till<br />
företagare. Det är inte acceptabelt med den dramatiska utvecklingen av antal bluffakturor.<br />
Att tillföra medel för att bilda en grupp eller enhet är ingen lösning det måste till ett<br />
helhetsperspektiv för att minska bluffakturorna. Det handlar bland annat om tydligare<br />
lagstiftning. Högre krav måste även ställas på inkassobolagen, för de blir automatiskt<br />
bedragarnas förlängda arm när de tar på sig inkassokrav. Här kan myndigheterna ställa krav<br />
på utbildning så att anställda kan urskilja bluffakturor från oseriösa företag.<br />
Näringslivet kan även bidra med vad som kan göras för att minska antalet bluffakturor.<br />
Ett led för att påbörja arbetet med att minska bedrägerierna är att inbjuda till hearing i<br />
civilutskottet.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen<br />
att avslå motionen<br />
39. Utökad facklig/politisk samverkan<br />
Motionär: Jan Johansson, Skellefteå arbetarekommun<br />
Socialdemokratin tappar väljare och förtroende, LO facken tappar medlemmar och<br />
förtroende. På våra arbetsplatser pratas det nästan inte alls politiskt/fackligt.<br />
En av anledningarna till att det inte pratas politik eller fackligfackliga frågor på våra<br />
arbetsplatser, är att folk känner att man inte kan vara med och påverka, och därför inte orkar<br />
engagera sig. Man vet ej heller generellt vad som händer inom politiken och hur politiska<br />
beslut slår både mot facken och den svenska välfärdsmodellen. Sedan så tror folk i<br />
allmänhet att samhället inte kommer att försämras/förändras oavsett vilket parti som sitter vid<br />
makten.<br />
Det pratas också i LO- leden om att man ska överväga ett fortsätta öppet ge stöd till<br />
socialdemokraterna. Att två kamporganisationer som socialdemokraterna och<br />
fackföreningsrörelsen blir helt tagna på sängen av en enad och mycket väl förberedd<br />
borgerlighet, med en väl genomarbetad plan på hur man ska ta väljare från socialdemokratin<br />
och slå undan benen för facklig verksamhet, är inte så förvånande när sossar och fack<br />
övergått från att kämpa, till att bara förvalta en välfärd och arbetsvillkor som alla tar för givet.<br />
Det är av yttersta vikt för socialdemokratin att främja ett mycket nära partnerskap med LOfacken,<br />
för att få ut det politiska budskapet. Likaså är det av yttersta vikt för LO-facken att ha<br />
ett nära partnerskap med socialdemokratin, för att kunna driva igenom politiska beslut som<br />
gynnar facklig verksamhet. Många av de politiska beslut som tagits av en moderatstyrd<br />
borgerlig regering har slagit oerhört hårt mot facklig verksamhet.<br />
Med detta som bakgrund yrkar jag på:
104<br />
att Socialdemokratiska arbetarpartiet utreder hur man ska gå till väga för att utöka<br />
samverkan med LO-facken, och tillsammans med det fackliga utarbeta<br />
strategier, nytänkande och ekonomiska/politiska/fackliga synergieffekter bl.a.<br />
när det gäller att få igång den politiska/fackliga medvetenheten bland<br />
väljare/fackmedlemmar<br />
att Socialdemokratiska arbetarpartiet tar i beaktning, att inom LO-facken så finns<br />
det hårt arbetande förtroendevalda och medlemmar av vänsterpartistisk<br />
härkomst, och hittar en utökad samverkansform som inkluderar dessa också.<br />
Jan "Janscha" Johansson<br />
Byske S-förening<br />
Byske S-förening har vid mötet 2011-12-19 antagit motionen som sin egen<br />
Skellefteå arbetarekommuns motionssvar:<br />
Motionen tar upp en väldigt viktig fråga om hur vi stärka arbetarrörelsen i framtiden. För<br />
<strong>Socialdemokraterna</strong> och LO-facken i Skellefteå är samverkan en självklarhet och har genom<br />
åren varit lyckosam. Samverkan mellan LO och <strong>Socialdemokraterna</strong> handlar inte om bara<br />
valrörelser utan om att arbetsplatsens frågor ska hamna på den politiska dagordningen.<br />
Både <strong>Socialdemokraterna</strong> och LO arbetar med att utreda om hur framtidens samverkan skall<br />
se ut.<br />
Vi kan konstatera att den traditionella samverkan blev annorlunda i valet 2010. LO hade<br />
beslutat att samverka som tidigare med <strong>Socialdemokraterna</strong> och inte Vänstern och<br />
Miljöpartiet. <strong>Socialdemokraterna</strong>s samarbete med de två andra partierna gjorde att många<br />
inte viste hur man skulle göra.<br />
LO satsar mycket just för att öka medvetandet om vikten av att vara med i facket. ”Stora<br />
Resan” är ett projekt där LO ska lyssna till 100 000 unga vuxna om deras syn på facket.<br />
Detta skall sedan ligga som grund till framtida strategier för både facket och politiken.<br />
LO:s kongress är den som avgör om hur samverkan skall se ut för LO:s del och är ingen<br />
socialdemokratisk fråga. <strong>Socialdemokraterna</strong>s samarbete med V och MP behöver funderas<br />
mycket över så vi i förra valet tappade många väljare.<br />
Skellefteå Socialdemokratiska Arbetarekommuns styrelse föreslår att representantskapet<br />
beslutar<br />
att anse den först att satsen besvarad då utredningar pågår,<br />
att avslå den andra att satsen,<br />
att därmed sända motionen som enskild<br />
Skellefteå arbetarekommuns representantskap beslutar i enlighet med styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 39<br />
Föredragande: Per-Erik Johansson<br />
Motionären argumenterar för en nära och utökad samverkan mellan partiet och LO. Arbete<br />
med utredningar, rapporter och PM om hur detta ska utformas har genomförts och pågår<br />
inom arbetarrörelsens två grenar.<br />
Den facklig-politiska samverkan bygger på de gemensamma värderingarna, dvs synen på<br />
hur samhället ska se ut. LO, som den enda av de fackliga centralorganisationerna, har tagit<br />
ställning för socialdemokratin och mot borgerligheten utifrån det som är grunden för hela<br />
fackföreningsrörelsen; makten över arbetslivet och fördelningen av produktionsresultatet. Det
105<br />
brukar sammanfattas i värderingarna frihet, jämlikhet och solidaritet. Den facklig-politiska<br />
samverkan grundar sig på denna gemensamma värdegrund och utgör en långsiktig och<br />
kontinuerlig samverkan mellan SAP och LO.<br />
Precis som LO kan bedriva påverkansarbete mot och samarbete med andra partier i enskilda<br />
sakfrågor samarbetar SAP med andra fackliga centralorganisationer, SAP samarbetar också<br />
med andra partier för att kunna påverka och genomföra politiska beslut inom parlamentariska<br />
församlingar i den riktning som värdegrunden pekar ut. Den facklig-politiska samverkan är<br />
dock förbehållen arbetarrörelsens två grenar.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen besluta:<br />
att anse den första att-satsen besvarad<br />
att att avslå den andra att-satsen<br />
40. Avskaffandet av omotiverade skatteprivilegier<br />
Motionär: Daniel Ådin, Skellefteå arbetarekommun<br />
Saken är den att detta inte enbart handlar om ekonomiska teorier om tillväxt och efterfrågan.<br />
Det handlar om att gynna några och straffa andra. Det handlar om ideologiskt motiverade<br />
privilegier och inte en ansvarsfull hantering av ekonomin.<br />
Principen om skatt efter bärkraft är en av de äldsta principerna för skatteuttag som finns.<br />
Redan när Sverige, som land, grundades byggde skattelängderna på gårdarnas storlek<br />
d.v.s. den bärkraft som respektive gård hade. Om vi bortser från adelns privilegier så har den<br />
principen fått råda sedan dess.<br />
För några år sedan förändrades något. Den Moderatstyrda regeringen lanserade de s.k.<br />
Jobbskatteavdragen. Namnet till trots går detta inte ut på att sänka skatten för de med<br />
vanliga jobb... Det går ut på att INTE sänka skatten för pensionärer, arbetslösa och<br />
sjukskrivna. Det ska löna sig att arbeta säger man.<br />
För min ekonomi har detta varit kanon. Jag har ett fast arbete och inkomster från politiska<br />
uppdrag, vilka båda ger rätt till jobbskatteavdrag. Jag jobbar inte mer än förut och jag<br />
kommer inte att jobba mer heller. De flesta som har jobb jobbar redan heltid och för de som<br />
tvingas jobba deltid är nog en heltidstjänst viktigare än avdrag på skatten. Avdraget går<br />
således främst till de som redan har det bra och utan krav.<br />
Inte nog med att vi, som redan har arbete, gynnas av jobbskatteavdraget. Vi kan dessutom<br />
köpa s.k. hushållsnära tjänster kraftigt subventionerat av skattemedel. Även här går de<br />
absolut största avdragen till de som redan tidigare använt sig av liknande tjänster.<br />
Jag påstår inte att det är något fel på den typen av tjänster. Däremot undrar jag över varför<br />
just de tjänsterna ska subventioneras. Jag slår vad om att det finns saker som fler har behov<br />
av som man hellre kunde satsa på!<br />
En av tankarna med RUT- avdraget var att det skulle skapa nya jobb..... vilket är ytterst<br />
tveksamt. Ett annat argument var att det skulle göra många svarta jobb vita vilket inte heller<br />
bevisats.<br />
Det kan också handla om samhällsekonomiska motiv. Sänkta skatter gör att hushållen får<br />
mer pengar att röra sig med och det kan, enligt de flesta ekonomiska teorierna, leda till ökad<br />
efterfrågan och fler jobb. Om detta nu stämmer så kan sänkta skatter hjälpa ekonomin. Om<br />
det nu är så, varför ska skattesänkningen gå enbart till de som redan har det relativt bra?<br />
Den arbetslöses efterfrågan fungerar väl lika väl som den med arbetes?
106<br />
Saken är den att detta inte enbart handlar om ekonomiska teorier om tillväxt och efterfrågan.<br />
Det handlar om att gynna några och straffa andra. Införandet av RUT är ett steg i samma<br />
riktning. Det handlar om ideologiskt motiverade privilegier och inte en ansvarsfull hantering<br />
av ekonomin.<br />
Under de Moderatstyrda åren har de statliga skatterna sänkts med enorma summor. Detta<br />
har man finansierat genom att klämma sjuka och arbetslösa, genom försäljningar av<br />
gemensamma tillgångar och genom att skörda frukterna av en ansvarsfull ekonomisk politik<br />
av tidigare Socialdemokratiska regeringar.<br />
Att dra in skattepengar har förstås inget egenvärde. Det finns ingen anledning att dra in mer<br />
pengar än det som krävs för att täcka de behov som finns. Men är vi där än?<br />
Är det inte så att inkomstklyftorna i Sverige ökar? Är det inte så att fler barn faktiskt fått det<br />
sämre de senaste åren? Är det inte så att flera kommuner och landsting tvingats till hårda<br />
besparingar då behoven ökat i betydligt högre grad än inkomsterna?<br />
Ansvaret för att hantera problemen i samhället har redan tidigare, i huvudsak, legat på<br />
kommuner och landsting. Trenden är att ansvaret också ökar för varje år som går. Det kan<br />
t.o.m. krävas rejäla skattehöjningar på sikt ifall ekonomin ska "gå ihop". Kommunalskatten<br />
är den skatt som alla betalar. En höjning av kommunalskatten gör att de som tjänar minst får<br />
ännu mindre att röra sig med. Genom höjd statlig skatt och generösare bidrag till<br />
kommunerna kan vi slippa sådana effekter men då krävs det politisk vilja därtill. Ska vi följa<br />
principen om skatt efter bärkraft så måste det göras.<br />
Vi Socialdemokrater vill se ett samhälle som bygger på rättvisa. Ett samhälle där klyftorna<br />
minskar, där alla har möjligheten att utvecklas och sträva efter sina mål. Vi vill se ett<br />
samhälle som bygger på solidaritet och där ingen lämnas efter. Vi vill se ett samhälle där<br />
ekonomisk styrka inte ska vara avgörande för den framtid vi vill ge våra barn. För att<br />
åstadkomma detta krävs en tydlig och stark fördelningspolitik och det instrument vi har för<br />
detta är skattesystemet.<br />
Tyvärr har vårt parti varit allt annat än tydlig i skattefrågan. På frågan om vi tänker avskaffa<br />
jobbskatteavdraget har jag sett flera partiföreträdare svara ung. "Vi vill skatten ska vara lika<br />
oavsett om man är arbetande, pensionär eller arbetslös". Man vågar, med andra ord, inte<br />
säga att vi vill höja skatten. Jag tror nog många uppfattar det som om vi lovar att sänka<br />
skatten för alla.<br />
Högre skatter är ett måste om vi ska ha råd med det samhälle vi vill se. Att påstå något annat<br />
är rent hyckleri.<br />
Högre skatter är ett nödvändigt ifall vi vill återställa de orättvisor den Moderatledda<br />
regeringen skapat. Allt annat är att blunda för verkligheten.<br />
Högre skatter krävs för att vi ska kunna bedriva en aktiv fördelningspolitik som utgår från<br />
behov och minskar klass- och inkomstklyftor. Allt annat är en borgerlig chimär.<br />
Med min mest bestämda min yrkar jag:<br />
att <strong>Socialdemokraterna</strong> i Västerbotten ska arbeta för att det s.k. Rut- avdraget ska<br />
avskaffas<br />
att <strong>Socialdemokraterna</strong> i Västerbotten ska arbeta för att skatt ska betalas efter<br />
bärkraft och inte ställning på arbetsmarknaden.
107<br />
att <strong>Socialdemokraterna</strong> i Västerbotten uttalar sig för höjd statlig skatt och värdet av<br />
en solidarisk finansiering av välfärden.<br />
att <strong>Socialdemokraterna</strong> som parti tar ställning mot de s.k. Jobbskatteavdragen.<br />
Daniel Ådin<br />
Skellefteå arbetarekommuns motionssvar:<br />
Är det inte så att orättvisorna ökar i vårt land, frågar motionären retoriskt. Och det kan inte<br />
sägas tydligt nog: Under Reinfeldtregeringen har fattiga blivit fattigare och detta före<br />
finanskrisen. Skattesänkningar har bidragit till att rika har blivit allt rikare.<br />
Dagens skattesystem är från 1990. Reformens omfattning var unik. Skattebaserna<br />
breddades, vi fick lika skatt på lika inkomst och legitimiteten stärktes. Plötsligt hade Sverige<br />
ett modernt skattesystem som kännetecknades av enkelhet, likformighet och breda<br />
skattebaser. Genom åren har dock över 500 förändringar i skattesystemet genomförts och<br />
behovet av ett nytt system är stort.<br />
Leif Pagrotsky har fått Partistyrelsens uppdrag att utforma ett förslag till ett nytt skattesystem<br />
och lämnade en rapport till Förtroenderådet i december 2011:<br />
”…Reinfeldt har slagit nya rekord i att ställa till oreda i skattesystemet för att få igenom sina<br />
partipolitiska prioriteringar. Moderaterna har helt övergivit principen om lika skatt på lika<br />
inkomst. Skatteavdrag för att gå ut med hunden, men höjd skatt för den som blir arbetslös.<br />
Samma gäller principen om skatt efter bärkraft. Nästan alla progressiva inslag i<br />
skattesystemet har tagits bort. Bara den statliga skatten på högre inkomster och de extra 5<br />
procenten på de högsta inkomsterna kvarstår, men nu börjar kampanjen också mot detta.<br />
För det andra har det de senaste 20 åren skett stora förändringar i Sveriges ekonomi. Vi har<br />
gått från en inflation på runt 10 procent till under 2 procent. Ett stort misslyckande är att<br />
arbetslösheten som då låg på cirka 2 procent nu ligger på 7 procent. Dessutom har klyftorna<br />
i samhället ökat dramatiskt, både vad gäller inkomster och förmögenheter.<br />
För det tredje har internationaliseringen accelererat med tydliga effekter på handlingsfriheten<br />
i skattepolitiken. Faktum är att när den första överenskommelsen träffades 1989 så fanns<br />
fortfarande Berlinmuren, Baltikum var en del av Sovjetunionen, Sverige var inte med i EU,<br />
och det var olagligt för svenskar att ha pengar på utländska bankkonton.<br />
Idag är det finansiella kapitalet ytterst lättrörligt och beskattningen av kapitalinkomster och<br />
kapitalvinster är utsatta för hård internationell konkurrens. Dessutom har världshandeln fått<br />
helt nya mönster, tullar har avskaffats och det är idag möjligt för många företag att välja till<br />
vilket land de vill styra sin produktion och sina vinster och var de vill betala sin skatt.<br />
För Moderaterna har skatterna ofta varit målet för det politiska engagemanget. Sänkt skatt<br />
har varit den röda tråden i deras politik i hundra år. Minns bara hur de kallade skattekvoten<br />
för ”ofrihetskvoten” för bara några år sedan, innan PR-byråerna förändrat deras sätt att<br />
uttrycka sig.<br />
För oss socialdemokrater är skatterna ett medel. Det medel som gör välfärdsstaten möjlig.<br />
Stabila trygghetssystem vid arbetslöshet, sjukdom och ålderdom. Bra skola och bra vård i<br />
livets olika skeden, på lika villkor för alla. Sådant som vidgar människors frihet och deras<br />
livschanser.<br />
För oss socialdemokrater är skatterna ett medel. Ett medel för att alla barn ska få en bra<br />
skolgång, att vi ska ha en sjukvård för alla och att de äldre ska få leva rika och värdiga liv. Vi<br />
socialdemokrater håller på med politik för att vi vill göra människors liv bättre och friare. Att<br />
fler skall kunna förverkliga sina drömmar…”
108<br />
Skellefteå Socialdemokratiska Arbetarekommuns styrelse föreslår att representantskapet<br />
beslutar<br />
att bifalla motionen och därmed anta motionen som egen.<br />
att motionen sänds till länets s-riksdagsledamöter och till Leif Pagrotsky för<br />
beaktande I det framtida arbetet med ett nytt skattesystem<br />
Skellefteå arbetarekommuns representantskap beslutade i enlighet med styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 40<br />
Föredragande: Bert Öhlund<br />
Skellefteå arbetarkommun har i sitt yttrande pekat på ett antal faktorer som betonar de<br />
viktiga frågor som tas upp i motionen och motiverar motionens förslag till åtgärder. Ett rättvist<br />
skattesystem är en av grundförutsättningarna för att skapa ett samhälle som är till för alla.<br />
Distriktsstyrelsen delar Skellefteå arbetarkommuns syn på motionens förslag och föreslår<br />
därför<br />
att motionen bifalls samt<br />
att motionen sänds till länets s-riksdagsledamöter och till Leif Pagrotsky för<br />
beaktande i det framtida arbetet med ett nytt skattesystem.<br />
41. Vårdgarantier och annat otyg<br />
Motionär: Daniel Ådin, Skellefteå arbetarekommun<br />
Detta är ett målmedvetet försök att föra fokus från det gemensamma ansvaret och den<br />
bärande tanken för vår samhällsmodell d.v.s. vård/stöd efter behov till en mer egoistisk syn<br />
på samhället.<br />
De senaste åren har vi, i partiet, ofta diskuterat om hur Moderaterna "tagit" våra ord och gjort<br />
dem till sina. Ska sanningen fram så har vi oss själva att skylla för mycket av detta.<br />
När Moderaterna kallar sig själva för "Det nya arbetarpartiet" bör den självkritiske sossen<br />
påminna sig om att vi själva slutat kalla oss Arbetareparti för länge sedan. Jag tror det var så<br />
tidigt som 1991 som vi övergick till att, i alla lägen, kalla oss för <strong>Socialdemokraterna</strong> och<br />
inget annat. Det har också skrivits många motioner om att ta bort A:et i SAP eftersom vi kan<br />
skrämma bort väljare som inte längre ser sig som "arbetare". Från vänsterhåll har det<br />
däremot diskuterats i åratal hur den nya "arbetarklassen" ska definieras. Moderaterna sket i<br />
detta och kallade sig bara arbetarparti och det visade sig att det fungerade utan att skrämma<br />
bort, eller definiera väljarna.<br />
Politiken handlar mer och mer om hur frågorna framställs. Vi vet att väljarna gillar våra<br />
värderingar och vi vet att våra värdeord har en positiv klang. Det är ingen slump att borgarna<br />
gärna pratar om rättvisa, solidaritet och gemensamt ansvar.<br />
Men inte nog med att vi "slarvat bort" våra egna ord. Vi är tyvärr väldigt duktiga på att<br />
anamma deras modeord. Arbetslöshet, sjukdomar och allmän utslagning kallas utanförskap<br />
även av våra företrädare. Att stå utanför något är oftast en individuell handling och ansvaret<br />
läggs således över på den utslagne.<br />
Ett annat exempel på hur vi gått i fällan är pratet om Vårdgarantier, Servicedeklarationer<br />
o.s.v. Det låter bra och vem vill inte garantera bra vård och omsorg? Men garantier gör inte<br />
att det blir mer pengar i kassakistan. Ifall någon ska ersättas för icke uppfyllda garantier så
109<br />
tas det av det gemensamma och kan då leda till att en annan verksamhet blir lidande. Detta<br />
är inget annat än ett spel för galleriet.<br />
Det är ingen slump att detta drivs av borgerliga politiker. Det är heller ingen slump att många<br />
privata läkare och vårdföretag stöder förslagen. Anledningen är att garantierna, allt som<br />
oftast, riktas till den enskilde och den enskildes behov.<br />
Detta är ett målmedvetet försök att föra fokus från det gemensamma ansvaret och den<br />
bärande tanken för vår samhällsmodell d.v.s. vård/stöd efter behov till en mer egoistisk syn<br />
på samhället.<br />
Det förs, redan nu, en intensiv lobbyverksamhet för att ex. plastikkirurgi för lindriga<br />
skönhetsfel och estetiska önskemål ska kunna betalas med skattemedel.<br />
Om vi tillåter att fokus flyttas från behov till garantier (rättigheter) så är risken att liknande<br />
krav kommer att dyka upp på fler områden. Om individen har rätt att ta del av den<br />
gemensamma kakan oavsett behov så kommer snart kraven på att själv få välja vart<br />
pengarna ska gå!<br />
Visst, det kan finnas skäl för att införa garantier av olika slag, om inte annat för att kunna<br />
vinna val, men i så fall är det nödvändigt att vi inte faller i fällan och gör dessa garantier på<br />
individnivå.<br />
Vi Socialdemokrater vill ha ett samhälle som bygger på äkta solidaritet, ett gemensamt<br />
ansvar. Den enda garanti vi bör utfärda är därför vård/stöd efter behov. Ska vi då formulera<br />
olika garantier och liknande måste dessa utgå från detta och inget annat!<br />
Med stöd av argumenteringen ovan yrkar jag:<br />
att <strong>Socialdemokraterna</strong> i Västerbotten agerar mot införandet av s.k. garantier,<br />
serviceförklaringar och annat otyg som för fokus från det gemensamma<br />
ansvaret och från vård/stöd efter behov!<br />
att Västerbottens kommuner uppmanas säga nej till liknande förslag på kommunal<br />
nivå.<br />
att Frågan förs vidare till partiet på central nivå.<br />
Daniel Ådin<br />
Skellefteå arbetarekommuns motionssvar:<br />
Motionären tar upp en både svår och aktuell fråga. Tjänstegaranti, kvalitetsutbud,<br />
serviceförklaringar – olika ord beskriver i stort sett samma sak: Vad kan man förvänta sig av<br />
en specifik tjänst. Kommunfullmäktige i Skellefteå har till exempel våren 2011 beslutat att<br />
”Satsningar och tydliga serviceutbud” ska vara ett av fyra fokusområden.<br />
Så kallad rättighetslagstiftning finns redan. Det kan t ex gälla rätt till särskilt boende, där<br />
böter kan förekomma om lagen inte följs. Lagstiftning sätter således redan gränser.<br />
Västerbottens läns landsting garanter sedan länge att vård ska ges till alla på lika villkor. I<br />
Skellefteå kommun garanteras sedan årtionden barnomsorg inom en månad. Ordet<br />
serviceutbud känns därför konstigt att till exempel avvända för den omsorg som individen
110<br />
enligt socialtjänstlagen har rätt till efter en biståndsbedömning av individens behov.<br />
Äldreomsorgens specifika grundvärderingar finns i socialtjänstlagen.<br />
<strong>Socialdemokraterna</strong> måste – också inom detta politikområde - tydligt fortsätta att arbeta<br />
utifrån socialdemokratins värderingar. När vi är tydliga, får begreppen serviceförklaringar,<br />
värdighetsgarantier och andra begrepp för samma frågor mindre betydelse i sig. Då blir t ex<br />
den värdegrundsbaserade äldreomsorgen självklar som vi beskriver i (S)kellefteås<br />
äldreomsorgsprogram:<br />
”<strong>Socialdemokraterna</strong> anser att den äldres egenmakt ska vara stark och den äldres<br />
delaktighet ska vara självklar när det gäller hur omsorgen ska genomföras. Vi anser också<br />
att allas behov av omsorg ska tillgodoses på ett jämlikt, rättvist och solidariskt sätt samt att<br />
värdegrunden ska vara levande och alltid användas i omsorgsarbetet.<br />
Skellefteå kommuns värdegrund ska genomsyra organisationen och vara hållbar över tid och<br />
vägleda personalen till ett bra förhållningssätt i alla externa och interna kontakter och möten.<br />
Inom äldreomsorgen sker väldigt många möten varje dag. Möten som innebär att personalen<br />
och den äldre ska skapa en respektfull relation så att den äldre tryggt kan visa vilken hjälp<br />
som behövs utan att hamna i underläge eller i tacksamhetsskuld.<br />
<strong>Socialdemokraterna</strong> vill att det ska finnas en värdegrund för äldreomsorgen som utgår från<br />
såväl Skellefteå kommunens övergripande värdegrund, socialtjänstlagen som<br />
socialdemokratins värderingar.” <strong>Socialdemokraterna</strong> i Skellefteå anser att det är viktigt att vi<br />
arbetar i enlighet med motionen och tydligt redovisar våra värderingar.<br />
Skellefteå Socialdemokratiska Arbetarekommuns styrelse föreslår att representantskapet<br />
beslutar<br />
att anse motionen besvarad och att den därmed sänds som enskild.<br />
Skellefteå arbetarekommuns representantskap beslutade i enlighet med styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 41<br />
Föredragande: Marita Fransson<br />
Motionären tar upp en viktig fråga, hur styrprinciper påverkar det gemensamma ansvaret.<br />
Den 1 november 2005 införde den socialdemokratiska regeringen den nationella<br />
vårdgarantin, i september 2008 införde den borgliga regeringen den så kallade kömiljarden,<br />
därutöver så har vi Rättighetslagstiftning samt olika garantier inom LT och Kommun.<br />
Incitamentsystem är statens möjlighet att med bidrags-belöningssystem driva utvecklingen i<br />
en viss riktning. Det rör ett flertal områden som tillgänglighet och patientsäkerhet,<br />
kvalitetsregister och öppna jämförelser samt sjukfrånvaro och rehabilitering också i<br />
äldrevården och barn- och ungdomspsykiatrin används incitament.<br />
Kan det då finnas några problem med att vården styrs av statens principer? Det finns en<br />
farhåga att t.ex. Vårdgarantin ska tränga undan större behov. Den viktigaste grunden för att<br />
få vård ska vara behovet. Större behov går före mindre. Vårdgarantin kan ändra på det.<br />
Patienter inom samma patientgrupp kan komma att prioriteras olika. Risk finns att patienter<br />
med låga medicinska behov kan få företräde framför mer allvarligt sjuka därför att de närmar<br />
sig eller har passerat en vårdgarantigräns. Patienter som behöver komma på återbesök, till<br />
exempel kroniskt sjuka, får stå efter för ”nya” patienter. Kömiljarden ger incitament som<br />
förstärker detta
111<br />
Om landstingen inte klarar vårdgarantin måste de stå för kostnaden när patienten söker vård<br />
i annat landsting. Det uppstår resursförskjutningar och det kan vara så att det är patienter<br />
med måttliga skäl, men med social styrka som söker vården. Risken finns att det läggs mer<br />
resurser på att lättare sjuka ska få vård i tid. Om vi stärker patientens ställning så kan det bli<br />
fel. Enligt den etiska plattformen är det behovet som ska avgöra.<br />
I och med att vårdgarantin inte gäller hela vårdkedjan kan väntetiderna till röntgen eller<br />
magnetkamera bli flera månader långa. För att klara garantin skjuter läkarna på återbesöken,<br />
nationella riktlinjer saknas. För att styrprinciper ska fungera enligt våra värderingar så behövs<br />
det incitament för hela vårdkedjan.<br />
Distriktstyrelsen föreslår distriktskongressen besluta<br />
att anse motionen besvarad med hänvisning till utlåtandet<br />
42. Statliga verks hantering av dröjsmålsavgifter<br />
Motionär: Jan Johansson, Skellefteå arbetarekommun<br />
Utdrag från Transportstyrelsen. "Skatten ska vara bokförd som betald på Transportstyrelsens<br />
konto för fordonsskatt den sista dagen i den månaden. Om den sista infaller på en helgdag,<br />
ska betalningen vara bokförd som betald senast den nästföljande vardagen"<br />
Systemet med dröjsmålsavgift är lagstadgat och ska främja intresset av att betalningen sker i<br />
rätt tid (Ändras inte av framflyttad förfallodag) verka för en snabb betalning även efter<br />
förfallodagen (Ändras inte av framflyttad förfallodag) ge staten rimlig ersättning för de extra<br />
kostnaderna (Ändras inte av framflyttad förfallodag) täcka statens ränteförlust och kostnader<br />
för faktisk utnyttjad kredit. (Staten ränteinkomster skulle minska enbart första månaden vid<br />
införandet, dröjsmålsavgiftsinkomsterna kommer med all sannolikhet att minska drastiskt)<br />
Varför kan det då vara svårt att hinna få in betalningen i tid?<br />
Man kan inte som brukligt är betala räkningarna innan den sista p.g.a. att:<br />
Man måste ta i beaktning den tid det tar för Internetbanken att överföra betalningen. (3<br />
bankdagar)<br />
Man måste ta i beaktning den tid posten tar på sig att leverera (gireringskuvert) + 3<br />
bankdagar<br />
Man måste ta i beaktning när den sista infaller (helg eller vardag)<br />
Det vanligaste är att man får sin lön utbetald den 25:e eller 27:e i månaden, och då blir<br />
utrymmet att hinna få betalningen bokförd innan den sista inte stort, speciellt om det är en<br />
kort månad.<br />
Jag tycker inte att statliga verk ska ha ett sådant förfarande när det kommer till att lägga på<br />
medborgare dröjsmålsavgifter. Inom den privata sektorn, där man allt som oftast är rädd om<br />
sina kunder, har man i regel den 10:e som brytpunkt, innan man anser att kunden inte<br />
betalat in i tid och på för straffavgiften.<br />
Med ovanstående som bakgrund yrkar jag på:<br />
att regeringen ser över statliga bolags inbetalningsrutiner, och inför en generell<br />
rutin att förlägga sista betalningsdag till den sista i månaden, och sista<br />
bokföringsdag till tidigast den 6:e månaden efter.<br />
Jan ”Janscha” Johansson<br />
Byske S-förening
112<br />
Byske S-förening har vid möte 2011-12-19 antagit motionen som sin egen<br />
Skellefteå arbetarekommuns motionssvar:<br />
Motionären tar upp en frågeställning kring dröjsmålsavgiftshantering som Transportstyrelsen<br />
hänvisar till.<br />
Motionären yrkar på att regeringen bör se över statliga bolagsinbetalningsrutiner och inför en<br />
generell rutin för när betalningsdag och bokföringsdag skall ske.<br />
Motionären hänvisar till att man får sin lön den 25;e eller den 27.e varje månad. Tyvärr<br />
glömmer motionären att vi har pensionärer, som erhåller sin pension den 18-19:e varje<br />
månad, arbetslösa som erhåller ersättning olika veckor, en del har lön den 15:e och det finns<br />
många andra olika utbetalningsdagar när människor erhåller olika inkomster.<br />
Motionären hänvisar till rutiner runt betalning via Internetbanken, gireringskuvert samt<br />
huruvida det är helg eller vardag så skall man ta det i beaktan.<br />
Motionären glömmer bort varje individs ansvar. Om vi stannar till Transportstyrelsens rutiner<br />
och inbetalning av fordonskatt, så har individen själv möjlighet att i god tid kolla upp när<br />
fordonskatten skall vara betald för sitt fordon. Om man då har lön den 25:e eller den 27:e<br />
varje månad, kan man i god tid planera och betala sin fordonskatt, så att fordonskatten är<br />
Transportstyrelsen tillhanda den dagen den skall vara betald oavsett om det är helg eller<br />
inte.<br />
Vi anser att individer själva måste ta ansvar över sin ekonomi och utifrån sina inkomster<br />
planera och ta ansvar att betala sina räkningar enligt det regler som finns oavsett om det<br />
gäller lagstadgad dröjsmålsavgift eller andra räkningar som individen har.<br />
Skellefteå Socialdemokratiska Arbetarekommuns styrelse föreslår att representantskapet<br />
beslutar<br />
att avslå motionen och därmed sänder den till distriktskongressen som enskild<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 42<br />
Föredragande: Mikael Berglund<br />
Motionären föreslår att partiet bör verka för en översyn av de statliga bolagens rutiner för<br />
inbetalningar så att de ligger på den sista dagen i månaden och i praktiken den 6:e i<br />
efterföljande månad. Gireringar eller internetbetalningar som görs i tid ska normalt fungera. I<br />
annat fall är det bankerna som förhalar betalningar som ska ställas till svars för detta.<br />
Motionären gör jämförelse med privata sektorn. Jämförelsen haltar då det inte är ovanligt att<br />
kredittiden är 10 eller 15 dagar hos privata företag. Det gör att man som privatperson måste<br />
utföra sina betalningsrutiner mer än en gång per månad.<br />
Distriktsstyrelsens delar i stort Skellefteå arbetarekommuns åsikter att de rutiner som finns<br />
idag är acceptabla.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår därför kongressen att besluta<br />
att avslå motionen<br />
43. Insemination på lika villkor<br />
Motionär: SSU Skellefteå, Skellefteå arbetarekommun<br />
Idag i Västerbottens Läns Landsting när heterosexuella par söker vård för barnlöshet får de<br />
först genomgå en undersökning av fertiliteten hos båda parterna. Om sjukdom fastställs så<br />
får de tre lanstingsfinansierade inseminationer.<br />
Om sjukdom inte kan säkerställas, skickas paret hem i två till tre år (beroende på ålder och<br />
andra omständigheter) för fortsatta egna befruktningsförsök. Om paret efter denna prövotid<br />
fortfarande inte lyckats bli gravida så blir de automatiskt sjukdomsförklarade och får därför<br />
tre landstingsfinansierade inseminationer.
113<br />
Om ett kvinnligt samkönat par söker sig till landstinget för barnlöshet så betraktas deras<br />
barnlöshet inte som en sjukdom utan som en ”naturlig” följd av deras sexuella läggning och<br />
de får därför betala 12 000 kr per inseminationsförsök.<br />
Detta system är tämligen unikt. I de flesta andra landsting betalar såväl samkönade som<br />
heterosexuella par endast patientavgift. Ingen skillnad görs mellan par som söker hjälp för<br />
barnlöshet baserad på deras sexuella läggning.<br />
Oavsett olikhet eller inte så resulterar detta i diskriminering. Även om orsakerna är olika så<br />
handlar det fortfarande om barnlöshet och det är det som är relevant. Att begränsa sig till att<br />
bara kunna erbjuda landstingsfinansierad insemination vid sjukdomstillstånd är en märklig<br />
avgränsning. Vi borde utgå ifrån vår socialdemokratiska ideologi och mänskliga rättigheter<br />
och inte fastna vid ett sjukdomsbegrepp.<br />
Vi vill därför:<br />
att Kvinnliga samkönade par ska få inseminera på rättvisa villkor, det vill säga<br />
endast till patientavgift<br />
att Arbetarekommunen antar motionen som sin egen och sänder den vidare till<br />
Västerbottens Socialdemokratiska distriktskongress.<br />
SSU Skellefteå<br />
Skellefteå arbetarekommuns motionssvar:<br />
Motionen tar upp en mycket svår fråga, nämligen rätten till biologiska barn. Ofta finns en<br />
uppfattning om att ”barn är allas rättighet” och vid en ofrivillig barnlöshet har man ”rätt” att få<br />
hjälp att skaffa biologiska barn. Samtidigt finns det alldeles för många barn som inte har<br />
föräldrar alternativt har föräldrar utan förutsättningar att ta hand om sina barn.<br />
Motionen anser att lesbiska par inte ska diskrimineras jämfört med heterosexuella par.<br />
Däremot tas inte frågan om ”alla människors lika värde” i form av homosexuella pars och<br />
ensamståendes rätt till biologiska barn, kostnader för adoptioner eller andra sätt att ta hand<br />
om barn, t ex som fosterföräldrar.<br />
”Rätten” till biologiska barn är starkt kopplad till prioriteringar inom landstingen. Som<br />
motionären riktigt påpekar görs skillnad mellan sjukdom och andra hinder.<br />
På Västerbottens läns Landstings hemsida kan man läsa: ”Prioriteringsordningen utgår från<br />
riksdagens beslut om prioriteringar i vården och består av regler och principer för vilka som<br />
skall få landstingsfinansierad behandling. Reglerna bygger på kunskap om behandlingens<br />
effektivitet vid olika tillstånd, antalet patienter med olika typer av behov och tillstånd samt<br />
tillgängliga ekonomiska resurser.” Behandling för barnlöshet är en lågt prioriterad åtgärd.<br />
Sedan 2005-07-01 är det enligt lag tillåtet för lesbiska par att nyttja assisterad befruktning för<br />
att uppnå graviditet. Det kan antigen ske genom insemination av donerad sperma eller som<br />
befruktning utanför kroppen, provrörsbefruktning med donerad sperma s.k. ICSI.<br />
För kvinna som är registrerad partner eller sambo med en annan kvinna gäller att utredning<br />
erbjuds ske inom landstinget till sedvanlig patientavgift. Par som efter utredning anses<br />
lämpliga för donatorinseminationsbehandling, …. får finansiera behandlingen själv, detta på<br />
grund av att oförmågan till graviditet är orsakad av annat än sjukdom.<br />
Par som vid den initiala utredningen befinns ha hinder för sedvanlig inseminationsbehandling,<br />
alternativ genomfört 3 egenfinansierade inseminationsbehandlingar som inte lett<br />
till graviditet, kommer att erbjudas remiss för provrörsbefruktning enligt samma kriterier som i<br />
tillämpliga delar gäller heterosexuella par.<br />
<strong>Socialdemokraterna</strong> i Skellefteå anser det rimligt att särbehandla heterosexuella par med<br />
sjukdomsbild och lesbiska par, som ju inte är sjuka. Då landstingen i Sverige behandlar<br />
denna fråga på olika sätt, ser vi dock ett behov av samordning.
114<br />
Skellefteå Socialdemokratiska Arbetarekommuns styrelse föreslår att representantskapet<br />
beslutar<br />
att avslå motionen och därmed sända den som enskild<br />
Skellefteå arbetarekommuns representantskap beslutade enligt styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 43<br />
Föredragande: Harriet Hedlund<br />
Motion nr 5 och nr 43 gäller båda Västerbottens Läns Landstings regler för insemination av<br />
kvinnliga samkönade par. Därav ett gemensamt svar på båda motionerna.<br />
Detta är en mycket svår fråga och den har diskuterats under lång tid. Det är olika regler och<br />
kostnader i landet. I Norrlandstingen har vi samarbetat omkring regler för ofrivillig barnlöshet<br />
sedan 1999. Reglerna har reviderats vid några tillfällen och senast 2006 då lesbiska par fick<br />
möjlighet till hjälp på svenska sjukhus. Norrlandstingens regionförbund skulle ha tagit ett<br />
beslut om revidering av nuvarande regler, vårdprogram och avgifter den 29/2. Det beslutet<br />
har flyttats fram på grund av att SKL arbetar med att nationellt harmonisera regler mm när<br />
det gäller ofrivillig barnlöshet.<br />
Enligt landstingets nuvarande regelverk utreds en av kvinnorna landstingsfinansierat, vem<br />
beslutas av paret. Om det inte finns några medicinska skäl får de själva betala för 3<br />
inseminationsförsök. Om dessa försök inte leder till graviditet får de precis som<br />
heterosexuella par en landstingsfinansierad IVF behandling. Diskrimineringsfrågan är prövad<br />
i domstol och landstinget hade inte diskriminerat lesbiska par enligt domen.<br />
Enligt riksdagens beslut om prioriteringar så återfinns ofrivillig barnlöshet som en lägre<br />
prioriterad åtgärd inom hälso- och sjukvården.<br />
Rättvisa och rätten och önskan att få barn gäller inte bara heterosexuella eller lesbiska par.<br />
Det gäller även ensamstående kvinnor (lagförslag väntas att de ska få möjlighet till<br />
insemination i Sverige), homosexuella manliga par, par som trots insemination och IVF inte<br />
blivit gravida och som väljer att adoptera. Adoption är väldigt kostsamt och för homosexuella<br />
svårt att få möjlighet till.<br />
Det vore mycket olyckligt att fatta beslut enligt motionärernas krav innan förslaget om<br />
harmonisering är klart. Det kommer med stor säkerhet att öka landstingets kostnader och<br />
vara en del av framtida prioriteringsdiskussioner.<br />
Distriktsstyrelsen föreslår distriktskongressen att besluta<br />
att motionen anses besvarad<br />
44. Påreglera telemarknaden!<br />
Motionär: Carin Lundberg, Skellefteå arbetarekommun<br />
Extrakongressen 2011 gav Partistyrelsen fyra uppdrag. Ett av dessa var:<br />
”Det är nu dags att ställa frågan om avregleringarna har gett de effekter de lovade. När det<br />
gäller till exempel telemarknaden är svaret utan tvekan: Ja. Priserna har sjunkit kraftigt –<br />
samtidigt som möjligheterna att kommunicera kraftigt förbättrats. Men när det gäller<br />
elmarknaden verkar svaret vara ett lika tydligt nej. Bolagen täljer guld samtidigt som<br />
elpriserna skenar för både hushåll och företag. Det var inte vad vi väntade oss.
115<br />
Trots detta har den borgerliga regeringen gått vidare och utan konsekvensanalys privatiserat<br />
och avreglerat nya områden: apoteken, järnvägen, kollektivtrafiken och bilprovningen.<br />
Vi socialdemokrater kommer därför att genomlysa avregleringarna för att se till att de uppnår<br />
sina syften. Medborgarintresset måste sättas först. Vi är beredda att omreglera och<br />
påreglera om medborgarnyttan kräver det.”<br />
Uppdraget till Partistyrelsen måste förtydligas. Det räcker inte med att konstatera att priserna<br />
på telemarkanden sjunkit kraftigt. Med en avreglering följer en marknad på kapitalismens<br />
grund. Det måste ju löna sig att erbjuda tjänster.<br />
Mobiltelefonoperatörerna har tillstånd att bygga ut sina nät i den omfattning som krävs, dvs<br />
när det bor tillräckligt många kunder bor eller vistas och ställer krav, inte enligt krav på<br />
tillgänglighet till mobilnätet för alla.<br />
Telia har gjort halt i sina nedmonteringar av det fasta telefonnätet. Detta efter ”upptäckten”<br />
att trygghetslarm inte fungerade, den enda trygghet som ensamma gamla och sjuka har i<br />
sina hem. Men det är oklart vad som händer i framtiden.<br />
Under vinterstormarna har det dessutom visat sig att strömlösheten också innebär att<br />
telefonerna och därmed trygghetslarmen inte fungerar efter ett par timmar.<br />
Detta duger inte i ett solidariskt samhälle! Det måste anses som en mänsklig rättighet i ett<br />
modernt land som Sverige att kunna ringa via det fasta telefonnätet eller något av de mobila,<br />
oavsett var i landet man bor.<br />
<strong>Socialdemokraterna</strong> måste med kraft verka för en ”påreglering” av telemarknaden med<br />
inriktning att hela landet ska omfattas av telefoni.<br />
Jag föreslår att distriktskongressen beslutar<br />
att telemarknaden ska regleras så att hela landet har tillgång till telefoni<br />
att våra s-riksdagsledamöter får i uppdrag att via motioner eller på annat sätt får i<br />
uppdrag att agera för detta.<br />
Carin Lundberg<br />
Prästbordets s-förening har antagit motionen som egen 2011-12-14<br />
Skellefteå arbetarekommuns motionssvar:<br />
Att avregleringarna följts av många brutna löften är ingen nyhet. Det som denna motion berör<br />
är, tyvärr, bara ett exempel av många på hur en avreglerad (vinstdriven) marknad försöker<br />
strunta i sitt ansvar.<br />
Lägre priser och bättre service har vi sett väldigt lite av samtidigt som vinsterna för företagen<br />
ökat. Att nyinvesteringar och renoveringar av den ledningsbundna telefonin inte längre kan<br />
motiveras kanske inte är så mycket att säga om. Men det är viktigt att ev. nedmonteringar<br />
inte innebär att delar av landet överges helt och hållet.<br />
Telebolagen kommer att spara mycket pengar när det fasta telenätet avvecklas. Att ställa<br />
krav på att hela landet ska kunna nås av mobiltelefoni är därför inte ett orimligt krav.<br />
Avreglering är inte detsamma som att allt ska vara lönsamt. Man kan inte räkna på<br />
kostnaden för enskilda abonnenter och fatta beslut utifrån det. I och med avregleringen av<br />
telemarknaden lämnades ansvaret över till de privata aktörerna. Nu är det dags att kräva att<br />
de faktiskt tar det ansvaret!
116<br />
Därför föreslår Skellefteå Socialdemokratiska Arbetarekommuns styrelse att<br />
representantskapet beslutar<br />
att bifalla motionen och därmed anta den som sin egen.<br />
Skellefteå arbetarekommuns representantskap beslutade i enlighet med styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 44<br />
Föredragande: Isak From<br />
Motionären lyfter viktiga frågor som gäller de grundläggande rättvise- och jämlikhetsfrågorna<br />
som seglat upp i vårt land på senare tid, möjligheten att kommunicera med ny teknik var än i<br />
landet du bor.<br />
I dag finns märkbara brister inte bara i mobiltäckningen utan i delar av landet har<br />
driftsäkerheten i det fasta telenätet visat sig oacceptabelt låg. Inte minst för de boende i<br />
glesbygd och för de som arbetar ute i skog och mark och längs kusterna är detta ett stort<br />
tillgänglighets och arbetsmiljöproblem. Det skapar även svårigheter för friluftsliv, jakt- och<br />
fiske, båtliv, turist- och besöksnäringen samt fastighetsägare i glesbygden.<br />
Till skillnad från regeringen vill vi Socialdemokrater inte vänta på att marknaden själv löser<br />
detta. Staten måste ställa hårdare och tydligare krav på teleoperatörerna än vad fallet är i<br />
dag. Vi är tydliga med att det ska finns fullgod mobiltäckning i hela landet, vi vill därför ställa<br />
hårdare krav på operatörerna genom PTS (Post och Telestyrelsen). Det lapptäcke av olika<br />
standard och ägarförhållanden på bredbandsnätet är i dag en stor orsak till det avbrott i IT-<br />
och teletrafiken. Vi anser därför att det kräver att ansvaret för stamnäten ligger på staten så<br />
att driftsäkerheten stärks och förbättras.<br />
Vi ser också oroväckande tecken på att nuvarande telekomregleringen fungerar dåligt och<br />
skapar osäkerhet för operatörerna, något som kan bromsa investeringar i ny kapacitet.<br />
Bredbandstillgängligheten är viktig oavsett var i Sverige man bor och oavsett om man bor i<br />
flerfamiljshus, radhus, villa eller i en eller fastighet på landsbygden. Hög hastighet i ITinfrastrukturen<br />
är helt avgörande för fungerande telefoni och data trafik såväl för<br />
privatpersoner, hushåll, företag och offentliga förvaltningar i hela landet.<br />
Vi ser ett tydligt samhällsansvar som marknaden inte klarar. Därför behöver länsstyrelserna<br />
ett tydligare uppdrag i kartläggningen av befintliga nät, för att möjliggöra effektiva<br />
förbättringar. Staten behöver ta huvudansvaret och understödja för ny IT-infrastruktur. Det<br />
behövs en mer offensiv satsning för att klara målet med att digitalisera Sverige.<br />
Distriktsstyrelsen menar att det är nödvändigt med en ny kraftfullare agenda för ny teknik och<br />
fungerande kommunikationer i hela landet och föreslår distriktkongressen<br />
att bifalla motionen<br />
45. Skyddandet av kvinnors och barns rättigheter<br />
Motionär: Annika Nyman, Skellefteå arbetarekommun<br />
Nu får det vara nog!<br />
I Sverige idag säger vi att vi står upp för mänskliga rättigheter och stödjer människors rop på<br />
demokrati men å andra sidan ger vi inte fullgott skydd åt dem som flytt i rädsla för sitt eget<br />
och sina barns liv och framtid. Vårt sätt att agera är inget annat än hyckleri. Gör Sverige<br />
verkligen skillnad?
117<br />
Kvinnor utgöt en majoritet av världens befolkning men kvinnors lika rättigheter och<br />
möjligheter är fortfarande starkt eftersatt i många länder. Flickor och kvinnor nekas rätt till<br />
utbildning, inflytande (socialt, ekonomiskt och politiskt) äganderätt, rätt att bestämma över sin<br />
egen kropp och nekas rätt till fria och säkra aborter. Som socialdemokrater och som med<br />
människor är det självklart för oss att stödja människors rop på ökad frihet, mänskliga<br />
rättigheter och demokrati.<br />
Vi socialdemokrater kommer aldrig att acceptera att människor kränks och utnyttjas. Frihet,<br />
jämlikhet och solidaritet ska prägla vår migrationspolitik. Vi står upp för de mänskliga<br />
rättigheterna och känner djup solidaritet med kvinnor och barn i andra länder. Vi vill ge skydd<br />
åt dem som söker det här.<br />
Därför vill vi att Sverige gör skillnad och sätter stopp för utvisningar till de länder där förtryck<br />
av kvinnor råder.<br />
Vi vill:<br />
att respekten för liksom skyddandet och främjandet av kvinnors och barns<br />
rättigheter ska genomsyra svensk migrationspolitik<br />
att barnkonventionen införs i svensk lag<br />
att stopp sätts för utvisning till länder där förtryck av kvinnor råder.<br />
Annika Nyman<br />
Byske S-kvinnor har den 8 december 2011 antagit motionen som egen. Byske s-förening har<br />
också antagit motionens beslutspunkter 1 och 2 som egna.<br />
Skellefteå arbetarekommuns motionssvar:<br />
Asylrätten är en grundpelare för svensk socialdemokrati. Den är en mänsklig rättighet och<br />
utgår ifrån människors behov av skydd och deras fruktan för förföljelse. Vi vill att Sverige och<br />
EU ska ha en gemensam rättssäker, human, solidarisk och effektiv asylpolitik. Alla<br />
asylsökande ska garanteras en rättssäker och effektiv asylprövning i hela EU.<br />
Sverige har tagit och ska ta ett stort ansvar för att erbjuda skydd för flyktingar. Det finns<br />
många olika regler och lagar som bestämmer om man har rätt att stanna och bosätta sig i<br />
Sverige eller om hur man blir svensk medborgare.<br />
Enligt flyktingkonventionen, svensk lag och EU-regler är en flykting en person som har<br />
välgrundade skäl att vara rädd för förföljelse på grund av; ras, nationalitet, religiös eller<br />
politisk uppfattning, kön, sexuell läggning eller tillhörighet till viss samhällsgrupp. Förföljelsen<br />
kan komma från hemlandets myndigheter, men det kan också vara så att myndigheterna inte<br />
kan eller vill ge skydd mot förföljelse från enskilda personer eller grupper. Varje sökandes<br />
skäl ska prövas individuellt och man har rätt att få sin sak prövad i domstol.<br />
Rättssäkerheten i den svenska asylprocessen stärktes 2006 genom en ny utlänningslag. Då<br />
infördes en ny rättsordning med domstolsprövning för asylärenden. Trots dessa förbättringar<br />
finns det fortfarande finns klara brister som naturligtvis måste åtgärdas. I det stora hela<br />
måste dock svensk migrationspolitik anses som rättssäker där kvinnors och barns rättigheter<br />
säkerställs.<br />
Ett värdigt och fungerande återvändande för de människor som får avslag på sin<br />
asylansökan är en central del i den svenska migrationspolitiken. Det är av största vikt att<br />
Migrationsverket genom ett bra motivationsarbete vid avslagsbeslut kan motivera till och<br />
verka för ett värdigt återvändande. Att som motionären föreslår sätta stopp för utvisning till
118<br />
länder där förtryck av kvinnor råder skulle dock medföra stora problem med gränsdragning.<br />
Skulle t ex någon kunna utvisas till Irland, ett demokratiskt land inom EU men där förbud mot<br />
abort råder?<br />
<strong>Socialdemokraterna</strong>s sätt att förverkliga Barnkonventionen har varit att gå igenom varje<br />
samhällsområde och ändra i alla lagar som berör barn så att varje lagstiftning utgår från<br />
barns bästa. Genomslaget för Barnkonventionen skulle dock bli ännu större om den gjordes<br />
till svensk lag.<br />
Skellefteå Socialdemokratiska Arbetarekommuns styrelse föreslår att representantskapet<br />
beslutar<br />
att bifalla punkt 1 och 2 och därmed anta dem som egna,<br />
att ge länets s-riksdagsledamöter i uppdrag att arbeta för att Barnkonventionen<br />
införlivas i svensk lag,<br />
att avslå punkt 3 och därmed skicka denna punkt som enskild.<br />
Skellefteå arbetarekommuns representantskap beslutade i enlighet med styrelsens förslag.<br />
Distriktsstyrelsen svar till motion nr 45<br />
Föredragande: Gun Ivesund<br />
Distriktsstyrelsen föreslår att distriktskongressen besluta<br />
att bifalla att-sats 1 och 2<br />
att ge länets S-riksdagsledamöter i uppdrag att arbeta för att barnkonventionen<br />
införlivas i Svensk lag<br />
att avslå att-sats tre