1924-24-01 Några blad ur polskans historia T. Norlind
1924-24-01 Några blad ur polskans historia T. Norlind 1924-24-01 Några blad ur polskans historia T. Norlind
Ndgra 'Knappt mera an i 80 ar (bar man intresserat sig 'for att sa,mla polshor i Sveri'ge. Visserligen nitgav Alilstrom redan 1814 ,sina "Traditioncr av svenska folkdanser", men de.ssa fortsattes ej av nya samlingar,. och Ahlstrom synes sjiilv ha safknat lust for att fullfolja sina viil pabegynta uppteckningar av barndomsminnen fran 1760-talet. I sin stora tidning Musikali'jkt Tidsfordrif, som alltsedan 1789 utkoni regelbundet varjc ar intill 1834, Kar han ej ej mindre iiu 15,000 folkmelo'dier, av viika miust 10,000 voro av polskakarakiiir. Dot 'kan efter en sa oversvallar.de rikedom vara svai't at! gt>, vidare, och givetvis miaste tl'niyersalsamlandet nuni'era anses ha sett sina biista dagar. Dot atcrstar cincllcrti'l sa myc'ket mera specialarbelo. Eit .sad'ant liar redan paborjats och fiillfoljts med «allspord konscikvens: uTpplandssainlingen i LanclsmAlsarkivet i Uppsala pa over 1,400 iue- . diirav de allra flesla polslen polnisk dans sig betjiina". I ett danskt brbllopskvade fran Holbcrgs tid hc\er det om polskan s springtur: "da hejes og jaiktes der, da .sitS'C'S og dnses der o rabes rab i rab: Vivat! Vivat!". -Slutligon finnes en beskrivning fran 1717 av Taubert rorande polskan i staden Danzig: dansen var sa vild, att flickorna iinnu atta dagar efter pliigade beklaga sig over, att gossarna hadei* sliipat dem s& omanskligt omkring, att de ej kunde rora en arm. Do hade fatt springa "sdm odjur" i krets omkring sina kavaljerer. Mathcson .skiimtar i sin Grosse Gcneralbasshule 1718: "Ku bringar on polsk sfing he! a viirldcn att hopi pa. Utan moda kan diirav >dragas den slutsatsen, att den polska musiken icke 'kan .vara av trii". Overi allt dar livlig polsk dans omtalas, fiker det med tlirekt hiin syf tning pi\, att den pass a r biist for bonder: Courant simpe"!, momictter, Passa ej for bondefottcr, Dock en polsker dans ibland Kan viil brukas i vart land, RJunger Rosenfcldt i en visa fran I 1680-talet. Tyska forfattare, vilka vid 1700fcalets mitt beskriva polsk dans, kal- , la den giirna for satyrisik, .d. v. s. : plump och "boncisk". iScheibe gor fj 1745 en jiimforelse mcllan olika 1 tinders musik, oc'h kallar den italicn- » ska "smekande, flytonde och omstiin/dig", den franska "livlig, "naturlig och kort", den tyska "allvarlig, ! arbotsam och konstimassig";, den .riolska "lustig, satyrisk och hoppan- , och till'iigger sedan: "Man skulkunna siiga, att kalienarna iiro i sin musik viillustiga, fransiniinnen tsimiiga, tyskarna djupsinniga Ih polackerna spotska''. "Polac- ;;i dans a med en kraft och vildhet, som ibga skullc ansta
- Page 2 and 3: f Dot syncs emellertid .som om donn
Ndgra<br />
'Knappt mera an i 80 ar (bar man<br />
intresserat sig 'for att sa,mla polshor<br />
i Sveri'ge. Visserligen nitgav Alilstrom<br />
redan 1814 ,sina "Traditioncr<br />
av svenska folkdanser", men de.ssa<br />
fortsattes ej av nya samlingar,. och<br />
Ahlstrom synes sjiilv ha safknat lust<br />
for att fullfolja sina viil pabegynta<br />
uppteckningar av barndomsminnen<br />
fran 1760-talet. I sin stora tidning<br />
Musikali'jkt Tidsfordrif, som alltsedan<br />
1789 utkoni regelbundet varjc<br />
ar intill 1834, Kar han ej ej mindre iiu<br />
15,000 folkmelo'dier, av viika miust<br />
10,000 voro av polskakarakiiir.<br />
Dot 'kan efter en sa oversvallar.de<br />
rikedom vara svai't at! gt>, vidare,<br />
och givetvis miaste tl'niyersalsamlandet<br />
nuni'era anses ha sett sina biista<br />
dagar. Dot atcrstar cincllcrti'l sa<br />
myc'ket mera specialarbelo. Eit .sad'ant<br />
liar redan paborjats och fiillfoljts<br />
med «allspord konscikvens:<br />
uTpplandssainlingen i LanclsmAlsarkivet<br />
i Uppsala pa over 1,400 iue-<br />
. diirav de allra flesla polslen polnisk dans sig betjiina". I<br />
ett danskt brbllopskvade fran Holbcrgs<br />
tid hc\er det om polskan s<br />
springt<strong>ur</strong>: "da hejes og jaiktes der,<br />
da .sitS'C'S og dnses der o rabes rab<br />
i rab: Vivat! Vivat!". -Slutligon<br />
finnes en beskrivning fran 1717 av<br />
Taubert rorande polskan i staden<br />
Danzig: dansen var sa vild, att flickorna<br />
iinnu atta dagar efter pliigade<br />
beklaga sig over, att gossarna hadei*<br />
sliipat dem s& omanskligt omkring,<br />
att de ej kunde rora en arm. Do<br />
hade fatt springa "sdm odj<strong>ur</strong>" i<br />
krets omkring sina kavaljerer.<br />
Mathcson .skiimtar i sin Grosse<br />
Gcneralbasshule 1718: "Ku bringar<br />
on polsk sfing he! a viirldcn att hopi<br />
pa. Utan moda kan diirav >dragas<br />
den slutsatsen, att den polska musiken<br />
icke 'kan .vara av trii". Overi<br />
allt dar livlig polsk dans omtalas,<br />
fiker det med tlirekt hiin syf tning pi\,<br />
att den pass a r biist for bonder:<br />
Co<strong>ur</strong>ant simpe"!, momictter,<br />
Passa ej for bondefottcr,<br />
Dock en polsker dans ibland<br />
Kan viil brukas i vart land,<br />
RJunger Rosenfcldt i en visa fran<br />
I 1680-talet.<br />
Tyska forfattare, vilka vid 1700fcalets<br />
mitt beskriva polsk dans, kal-<br />
, la den giirna for satyrisik, .d. v. s.<br />
: plump och "boncisk". iScheibe gor<br />
fj 1745 en jiimforelse mcllan olika 1 tinders<br />
musik, oc'h kallar den italicn-<br />
» ska "smekande, flytonde och omstiin/dig",<br />
den franska "livlig, "nat<strong>ur</strong>lig<br />
och kort", den tyska "allvarlig,<br />
! arbotsam och konstimassig";, den<br />
.riolska "lustig, satyrisk och hoppan-<br />
, och till'iigger sedan: "Man skulkunna<br />
siiga, att kalienarna iiro i<br />
sin musik viillustiga, fransiniinnen<br />
tsimiiga, tyskarna djupsinniga<br />
Ih polackerna spotska''. "Polac-<br />
;;i dans a med en kraft och vildhet,<br />
som ibga skullc ansta
f Dot syncs emellertid .som om donna<br />
livliga och tb'Ipaktiga dans oj varit<br />
don -enua i Pol en. vSa.vh'1 pa,<br />
1600- som pa 1700-talet orntalas<br />
a von en hovisk gra.vitetisk polska.,<br />
"Jag kanner in gen dans, som :sig<br />
forenar iilskligb(;t, viirdighet, och 1<br />
behag somi don polska", ntbristor on<br />
rcsarido, som uppohallit sig i Galij<br />
zion 1045. En fransnum (Gallois),<br />
/' siiger 1.081, ait polae'kornu iilska on]<br />
inanlig och krafiig dans -- don var)<br />
"niisian som on rnarsch". Fled ton- 1<br />
j stoin kaliar i sin dan,sliirobok .av<br />
1770 do.n polska danson "bogtra-:<br />
vandc, blandad mod vanlig stolthot''.;<br />
Aret efter karaktariserar Itoiohardt<br />
polsik dans som hogtidlig och gravi-j<br />
totisk (M.us. 'Knnstmagazin). .A'von<br />
fran svonskt hall finnos on dylik.<br />
karaktiiristik av polsk dans av J. G.:<br />
Oxonstiorna i .bans dikt Jriin 1700-!<br />
talot Sko'rdarna :<br />
Den allvarsauima dans, «om lodd i<br />
jiirnna takior,<br />
Till oss mod sogern foljt if ran !matcns<br />
trakior,<br />
I rorelser och stcg tilli'ka stolt och,<br />
kar,<br />
Forenar viirdighet mied retande begiir.<br />
Dot r bor mahiinda tillitggag, att<br />
dot bar ar tal om en bonded'ans,* utford<br />
av skordefolket p& landet.<br />
Job. Kr. Fabricius beriittar ctt<br />
Linneminne fran 1764 pa. I»inrmarby.<br />
Fortiiljaren var da for shulier<br />
bos den store botanisten och bodde 1<br />
pa sommaren i narheten av Linnes,<br />
gard tillsammans med de andra liir-i<br />
jungarna: "Sandagarna var ihela famil<br />
jon nils tan hela tiden hos oss, och<br />
d.aMiito vi stundom on bonde komina,<br />
till oss med 1 ett instrnment, som hade<br />
utseende av en violin v (= nyckelharpa),<br />
efter vilken vi .<br />
blott nyttig vid allehanda tiiifiillon<br />
utan ocksii niistan oiiimbarlig^.^-<br />
Polskan var under andra hiilften<br />
av 1700-talet rent av allmanna samot<br />
i Tyskland, Frankrike och<br />
England och alia for musik introssorado<br />
doltogo i diskns.sionon. Ett<br />
samt^il mollan Goethe och Zelior av<br />
1808 iir riitt introssant. 8k aid en ;<br />
T; "Varifran kommor viil. don<br />
a.ilniiinna tondcnsen efter rrmlltonoiv<br />
sotti inisn t. o. in. kan spara^i polo-<br />
Zoltor svarar undvikando: 1<br />
h;;r gjort saniima iakttagelse,<br />
dock 1 lii'inna do<br />
siallarira diirfor<br />
fcirkfe'vingar".<br />
mnsikaliska skrii'i-cj<br />
tillfrodsstallande<br />
En annan gang<br />
(1815) liimnar Goethe sjiilv eit f,6rkhu'iiig<br />
civer fenbmenet: "Mollto-<br />
(•ko bloit iignad at sm iir tan<br />
noli, .s'orgon 111 an iiven at varje slag<br />
av konconti-ation. Poloniisefjia bora<br />
skrivas i moll oj blott diirfor att dess;i<br />
dansor <strong>ur</strong>sprnngligen oftor sarniatisk<br />
art iiro forfattade i moll, utan<br />
emedan do dansande diiri koncontrera,<br />
sig, gitrna sluta sig niira intill<br />
ii droja hos varandra".<br />
Do bada nioisiigando orndoteena<br />
'on polska dan sons karaktiir be-<br />
) rj ])ii 'iriissforstand av inneh&llet<br />
i danso : n nlan pa att man tin fas tat<br />
vid fordanson tin vid efterdan-<br />
-;(•]>. ; P;i. J600-talet dolades varje<br />
dans i-i tva" delar, den forra var<br />
"gun-giCn" i jiimn takt, den sonare<br />
"sprungcn" i Irotakt. Bada bade<br />
srvmma molodi. Sa boskaffado voro<br />
alia danserna, saviil de italienska,<br />
franska och tyajcu som do polska.<br />
Ibland avslntadLs danson mod en<br />
tredje t<strong>ur</strong> i kortarc tidsviirde ocll<br />
iinnu snab-bare tempo — sa t. ex. redan<br />
under 1500-talets fora "biilvt i<br />
Frankrike och. Italien. Att iiven<br />
polskan foljt denna utveckling mot<br />
treindclning, framgar bland annat<br />
av nyss citerade beskrivning av<br />
dans'k polska pa Ifolborgs ti'd. Miin-<br />
niskans livjiknas vid en polske<br />
dans. Forst kommor "simpeltakten", !<br />
diir man Bar -akta sig for att gora<br />
stogen for hastiga, sedan "spring-,<br />
dansen", da iman "slar haelene i j<br />
rumpon" ooh ropar vivat och st\ till]<br />
sist "tilgiiten", som pa tyska kal-;<br />
lades "ka's und brot" och p& danska<br />
"ost og brod". -Med denna av-slutningst<strong>ur</strong><br />
"gar dc som tiro trotta ut<br />
av dansen".<br />
Avon i Sverige finnas exempel p&<br />
liknande florindelning. Alia vara<br />
polskor fran tidon fore 1730 ha<br />
gang-en fordans och sprungen efterdans,<br />
men diirjamte forekommcr<br />
ofta en 'slutmelodi. Don tyska och<br />
danska beniimningen forekommcl<br />
iiven i 'Sverige. Ett konsertprograrri<br />
fran tiden omkring 1080 i<br />
Uppsala bibliotek (vok. mus. 18: 10)<br />
bar ctt nummcr mod beteckningcn<br />
"Kiis und Brot". I folkdansnppteckningar<br />
niimncs dessutom "Ost<br />
och brod" .som betockning for cri<br />
dans (sa t. ex. hos N. Anderson<br />
Tockningar och toner <strong>ur</strong> sktinska<br />
allm:s liv ,s. 41). Avon en annan boniimning<br />
pa tredje dansen forekommcr<br />
dock saviil i Tyskland som i.:<br />
Danmark: zerra (sera, sera). Detta<br />
"ar iiven dot vanligaste namnot i<br />
Sverige under tiden 1680—1730.<br />
Fb'rdansorna och efterdan-scrna<br />
gingo emellertid k'ort oftor 1730 sina.<br />
egna viigar och blovo sjiilvsiiiraliga<br />
individer ffir sig. De forniima utbildade<br />
vidare den lugna, folkot diiromot<br />
den livliga. Att don allvarliga<br />
— t. o. m. i jiimn takt oj forblev<br />
friimmande for folket framgar<br />
av nyss gjorda citat <strong>ur</strong> Oxenstiornas<br />
Skordarna.<br />
Dot drojdo dock oj liingo, forrtin<br />
f5rdanson fick tretakt riven don, och<br />
man soldo da liva dot sliipigu tompot<br />
gonom rorliga 16-delsfig^t'ror.<br />
Nagon skillnad mellan den gaiula<br />
fordanson och o'ftordansen kiTTulosedan<br />
en das t toga iniirkas, och riitt<br />
ofta sammanfolio tie i en -r- ocli d-i,<br />
under 1700-taiois sonare hiilvt mosi.<br />
"16-delspolskan". Det kan dock<br />
forekomma on skillnad i boniiniTiIng<br />
mollan "poloniis" och "polska*', var"<br />
vid dot forra namnot botocknar don<br />
gamla fordansen. I Polen knllado<br />
man ,vjd 1700-talets slut den livliga<br />
polskan anasiirku, ocli iiven doUa<br />
namn forekommer tidigt i Sverige.<br />
_ Niir man direkt borjat skilja p}i do<br />
fin arc klassornas polska och allmogeklassens<br />
kan ej faststiillas, men i<br />
Bpelmansbockor fran 1700-talots slut<br />
t och 1800-taIets borjan finnos<br />
| on sarskild avdelning for "bojidpolskor".<br />
I form av poloniis .bar don<br />
, tugna polskan levat kvar t'liL.var;;,<br />
dagar hos do hogro klassorn^,"rno!i x<br />
don livliga tordc ha forsvnnnil<br />
; 1800-talets borjan och da ersati<br />
valson. Folkets breda lagor tortlo<br />
'tidigt iiven ha foljt de nya .strori]-<br />
' mug-am a och upptagit .saviil in on net- _
n, kontradansen och valsen. I- 1 !;;<br />
I'or mi" 1 linger en spelmanslmk av-'<br />
1803 fran Liila Efragj&o i Niirkc. \<br />
Den kan nt»'ora eH prov pa, vacl som<br />
spelades pS, landet till dans vid arnnndvadeis<br />
borjan. Don inn oilfiller :<br />
•W poloniisov (d'arav on hetocknad '<br />
'•Garborgpolska,"):, 1 "masynka", 7<br />
valuer, 3 koiitratJanser, 1 rnonneii,<br />
1. inarsch nch en batalimalnin^'<br />
("Sjbbataljen").<br />
I spelmansbockerna frfvn do forsta<br />
artioiidena av 1800-talet 'dominera<br />
-sedan vals OCR anp'liis, eftcr 1830.<br />
UHkcupma. kadrilj oe'h. galopp; met!<br />
40-talet polka ocli kor't diircftcr iivon<br />
ha mho.<br />
DC nya dannerna undantranp;do<br />
lill si si licit oc'li luil lei den p;amla<br />
polskan. Endast pa allmo