Sirenen Nr 8 • 2004 - Tjugofyra7
Sirenen Nr 8 • 2004 - Tjugofyra7
Sirenen Nr 8 • 2004 - Tjugofyra7
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
a<br />
<strong>Sirenen</strong> <strong>Nr</strong> 8 <strong>•</strong> <strong>2004</strong> Utbildning Rosersberg 23<br />
Uppsalas räddningschef Tommy<br />
Ekstrand sitter i skolans<br />
ledningsträningsanläggning<br />
och på monitorerna har han<br />
koll på arbetet i de olika staberna.<br />
Hela Uppsalas politiska<br />
ledning och förvaltning var på<br />
plats i Rosersberg under två<br />
speldagar och övade krishantering.<br />
Fakta<br />
Enligt lagen om extraordinära<br />
händelser ska kommunerna<br />
inrätta en krisledningsnämnd<br />
och ta fram planer för hur<br />
man ska förebygga och hantera<br />
kriser.<br />
Räddningsdykning:<br />
Att bli expert på det oväntade<br />
Räddningsdykning skiljer sig<br />
från all annan dykning.<br />
Varje sekund är dyrbar<br />
och det gäller att bli expert<br />
på det oväntade.<br />
Sedan 2000 är Räddningsverket<br />
huvudman för räddningsdykarutbidningen<br />
i landet.<br />
Under 2005 planeras en sju<br />
veckor lång utbildning vid<br />
Räddningsverket Rosersberg.<br />
Räddningsdykning är en<br />
mycket avancerad form av dykning.<br />
Ofta hinner man inte planera<br />
insatserna på samma sätt<br />
som vid annan dykning. Därför<br />
ställs höga krav på den som ska<br />
bli professionell räddningsdykare.<br />
Egentligen hör stress och<br />
dykning inte ihop. Men i räddningsdykning<br />
är larm, stress<br />
och tickande sekunder själva<br />
förutsättningen.<br />
– I regel bygger all dykning<br />
på planering och säkerhet. I<br />
räddningsdykning är det precis<br />
tvärtom – man hinner inte<br />
planera alls, det handlar om att<br />
så snabbt som möjligt komma i<br />
vattnet för att livrädda, säger<br />
Janne Ström, brandman och<br />
räddningsdykarinstruktör som<br />
håller i utbildningen.<br />
Viktigt öva incidenter<br />
– Det viktigaste i räddningsdykning<br />
är därför att öva incidenter<br />
och alla tänkbara problem<br />
som kan uppstå under ett<br />
dyk. Att träna upp rutiner för<br />
det oväntade, stressade situationer,<br />
problem med utrustningen,<br />
att man fastnar, tappar<br />
masken, fenor, och så vidare.<br />
– Risken är större att detta ska<br />
ske när du inte har tid att vara<br />
noggrann. Om du springer ut<br />
på en brygga och människor<br />
I dag finns ingen klar struktur<br />
för samverkan och ledning<br />
vid större olyckor eller<br />
störningar i samhället.<br />
Räddningsverket och Krisberedskapsmyndigheten<br />
driver ett unikt projekt för<br />
att stärka samhällets krishanteringsförmåga.<br />
Projektet kallas GROHS och är<br />
ett samverkansprojekt för regional<br />
ledning. Det står för<br />
Grundförmåga för regional<br />
ledning vid olyckor, hot och<br />
svåra påfrestningar.<br />
Kjell Mo, lärare vid Räddningsverket<br />
Rosersberg, arbetar<br />
med projektet:<br />
– När en kris berör ett större<br />
område ökar snabbt antalet aktörer<br />
som ska samverka i hante-<br />
står och pekar i vattnet, kan du<br />
inte stanna och kontrollera<br />
dina grejer. Du måste klara att<br />
dyka ändå, förklarar Janne<br />
Ström.<br />
Dykare i 24 år<br />
Själv har han varit räddningsdykare<br />
i 24 år och sedan 14 år<br />
tillbaka är han instruktör. Han<br />
har jobbat som räddningsdykarutbildare<br />
både i Sverige och<br />
utomlands. Som instruktör är<br />
det en fördel att ha lång erfarenhet<br />
också av utbildning.<br />
Till vardags är Janne stationerad<br />
på Kungsholmens brandstation<br />
som har 40 räddningsdykare<br />
och 120 larm om året.<br />
– I första hand jobbar vi med<br />
livräddning, i andra hand bistår<br />
vi vid eftersök av personer<br />
under vatten.<br />
Nöter in rutiner<br />
– Övningarna på utbildningen<br />
genomförs så realistiskt som<br />
möjligt och vi dyker också på<br />
olika håll i landet. Rutiner nöts<br />
in för att dykarna ska bli trygga<br />
och kunna fungera optimalt i<br />
pressade situationer.<br />
Kursen innehåller även medicinska<br />
komplikationer vid dykning<br />
och behandling av dessa<br />
och leder fram till behörighet<br />
för certifikat A, lättdykarecertifikat<br />
med räddningsdykarkompetens.<br />
Sverige i frontlinjen<br />
För att bli godkänd som yrkesverksam<br />
räddningsdykare av<br />
Räddningsverket krävs att man<br />
genomgått räddningsdykarutbildningen.<br />
Sverige ligger i frontlinjen när<br />
det gäller utbildning av dykare.<br />
– Våra kunskaper och erfarenheter<br />
har efterfrågats utom-<br />
ringen av krisen.<br />
Då ökar<br />
också svårigheten<br />
att leda<br />
och samordna<br />
arbetet, säger<br />
han.<br />
Vid omfattandekrissituationer<br />
som Kjell Mo<br />
berör flera<br />
kommuner övergår det övergripande<br />
samordningsansvaret<br />
till länsstyrelsen, som ska samordna<br />
flera kommuner.<br />
– Det byggs upp ett komplext<br />
nätverk av olika aktörer, länsstyrelse,<br />
polis, landsting, räddningstjänst<br />
och krisledningsnämnder<br />
som ska samverka.<br />
Kan man bygga upp dessa nätverk<br />
och samverka även i varda-<br />
Det ställs höga krav på den som ska bli professionell räddningsdykare.<br />
Ofta hinner man inte planera insatserna på samma sätt som<br />
vid annan dykning. Under nästa år anordnar Räddningsverket Rosersberg<br />
kurs i räddningsdykning.<br />
lands. Bland annat har vi bidragit<br />
till att bygga upp räddningsdykningen<br />
på Åland, säger<br />
Ström.<br />
Men också Norge, Island och<br />
Danmark efterfrågar svensk erfarenhet.<br />
Sveriges dykberedskap be-<br />
gen, har man kommit långt.<br />
GROHS-projektet bygger på<br />
att öka samhällets förmåga att<br />
hantera stora samhälleliga kriser<br />
genom att arrangera seminarier<br />
och som leder till kunskap<br />
om olika aktörers verksamheter<br />
och resurser. Det ligger<br />
sedan till grund för att ta<br />
fram övningar på regional nivå<br />
för att öka regioners krishanteringsförmåga.<br />
– Projektet genomförs genom<br />
att starta underprojekt<br />
ute i länen. Det är där som arbetet<br />
med att bygga upp krishanteringsförmågan<br />
sker, förklarar<br />
Kjell Mo.<br />
– Varje region är unik, riskoch<br />
sårbarhetsanalyserna ser<br />
olika ut. Därför måste varje län<br />
bygga upp sitt eget krishante-<br />
står av cirka 400 räddningsdykare<br />
i 22 kommuner, främst efter<br />
kusterna i mellersta och södra<br />
delarna av Sverige.<br />
Svårt samordna hantering av stora kriser<br />
ringssystem, det finns ingen<br />
nationell helhetslösning, att så<br />
här gör vi överallt. Olika län har<br />
olika förutsättningar och resurser.<br />
Kan arbeta proaktivt<br />
Bland annat har underprojekt<br />
startats i Dalarna, Gävleborg,<br />
Jönköping, Kalmar och<br />
Skåne.<br />
– Största vinsten med ökad<br />
samverkan på regional nivå är<br />
att man får tidiga signaler på<br />
att något är fel, att man snabbt<br />
har en samlad bild av vad som<br />
händer och man därmed kan<br />
arbeta proaktivt. Man är aktiv i<br />
ett förebyggande syfte, säger<br />
Kjell Mo.