Subjektet i <strong>en</strong> sats talar om vem, vad eller vilka som gör/är något. Subjektet är ofta substantiv eller pronom<strong>en</strong>: Pojk<strong>en</strong> hittar <strong>en</strong> hundralapp. Han blir förvånad. Ackusativobjekt (eller direkt objekt) kallas d<strong>en</strong> satsdel som anger föremålet för eller resultatet av predikatets verksamhet: Mann<strong>en</strong> reparerar huset. Verb som kan ha ackusativobjekt kallas transitiva: Pojkarna köper <strong>en</strong> båt. Verb som inte kan ha ackusativobjekt kallas intransitiva: Flickorna simmar snabbt. Dativobjekt (eller indirekt objekt) är d<strong>en</strong> satsdel som anger åt vem, till vem, för vem (vad, vilka) handling<strong>en</strong> i sats<strong>en</strong> sker: Mann<strong>en</strong> bygger ett fritidshus åt sin familj. Predikatsfyllnad är <strong>en</strong> komplettering av predikatet. Vissa verb kan inte vara predikat utan att man säger något mer om dem. Det gäller verb som vara, bliva, heta, kallas: Hon är <strong>en</strong> klok kvinna. Passiva verbformer har ändels<strong>en</strong> -s: Han jagas. Passiv form kan också bildas g<strong>en</strong>om omskrivning med hjälpverbet bli(va) och perfekt particip av huvudverbet: Han blir jagad av ett lejon. Verb, som har passiv form m<strong>en</strong> aktiv betydelse, kallas depon<strong>en</strong>s (Han andas). Ag<strong>en</strong>t bildas med preposition<strong>en</strong> av. Det är ag<strong>en</strong>t<strong>en</strong> som utför handling<strong>en</strong> i sats med ett passivt verb: ’Trädet fälls av <strong>en</strong> trädgårdsmästare’. Trädet gör ing<strong>en</strong>ting. Det förhåller sig ”passivt” och verbet har passiv form. Attribut är bestämningar till substantiv, t.ex. adjektivattribut (d<strong>en</strong> höga mast<strong>en</strong>), g<strong>en</strong>itivattribut (vänn<strong>en</strong>s båt), prepositionsattribut (flickan från landet) Adverbial är bestämningar till verb, adjektiv och adverb och hela satser. Det finns många slags adverbial, t.ex. rumsadverbial, tidsadverbial: Här simmade han. Pojk<strong>en</strong> kom i går. 8 8
Uttal och betoning av <strong>latin</strong>ska ord Subjektet i <strong>en</strong> sats talar om vem, vad eller vilka som gör/är Uttal och betoning av <strong>latin</strong>ska ord något. Subjektet är ofta substantiv eller pronom<strong>en</strong>: Pojk<strong>en</strong> hittar Regler <strong>en</strong> Regler hundralapp. för för uttal uttal Han av <strong>latin</strong>sk av <strong>latin</strong>sk blir <strong>latin</strong>sk förvånad. text text som som tillkommit tillkommit under under antik<strong>en</strong> antik<strong>en</strong> (grov (grov gräns gräns före före 400 400 e.Kr.) e.Kr.) ae Ackusativobjekt ae (eller [ aj [ ] direkt aj ] objekt) Caesar kallas Caesar (kajsar) d<strong>en</strong> (kajsar) satsdel som oe anger oe föremålet för [ eller oj [ ] oj resultatet ] av po<strong>en</strong>a predikatets po<strong>en</strong>a (pojna) (pojna) verksamhet: o Mann<strong>en</strong> o reparerar huset. [ långt [ Verb långt el. kort el. som kort å ] kan å ] mos ha mos (mås) ackusativobjekt (mås) el. ómnis el. ómnis (åmnis) (åmnis) kallas u u transitiva: Pojkarna köper [ långt [ långt el. <strong>en</strong> kort el. kort båt. o u Verb ] u ] mus mus som (mos) (mos) inte el. kan ínsula el. ínsula ha (ínsola) (ínsola) ackusa- c c [ k ] coróna, civílis tivobjekt kallas intransitiva: [ k ] [ k ] Flickorna coróna, coróna, simmar civílis civílis snabbt. cc cc [ k ] [ ] k ] occupáre, occupáre, occupáre, acceptáre acceptáre ch ch [ k ] [ ] k ] charta, charta, charta, architéctus architéctus sc Dativobjekt sc (eller indirekt [ sk [ ] sk ] objekt) är scala, d<strong>en</strong> scala, sca<strong>en</strong>a satsdel sca<strong>en</strong>a (skajna) som (skajna) anger åt g vem, g till vem, för vem (vad, [ g ] [ ] vilka) g ] handling<strong>en</strong> gradus, gradus, gradus, i sats<strong>en</strong> g<strong>en</strong>us g<strong>en</strong>us sker: Mann<strong>en</strong> g bygger framför framför g framför ett n fritidshus n åt [ sv. sin [ ng-ljud] sv. ng-ljud] familj. ng-ljud] magnus magnus magnus (mangnos) (mangnos) i början i början av ord av före ord före före vokal vokal [ j ] [ j ] Iúppiter Iúppiter Iúppiter inuti inuti ord ord mellan mellan mellan vokaler vokaler vokaler [ j ] [ j ] maior maior maior (májår) (májår) qu Predikatsfyllnad qu är [ <strong>en</strong> kw] [ kw] komplettering av quartus quartus quartus predikatet. Vissa verb u kan efter u inte efter -ng- vara -ng- predikat [ w utan [ ] w ] att man säger lingua lingua lingua något mer om dem. ibland Det ibland gäller efter efter s- verb s- som [ w vara, [ ] w ] bliva, heta, suavis kallas: suavis Hon är <strong>en</strong> klok kvinna. Regler Regler Passiva Regler för för verbformer för betoning betoning betoning av har av <strong>latin</strong>ska av ändels<strong>en</strong> <strong>latin</strong>ska <strong>latin</strong>ska ord ord -s: Han ord Tvåstaviga jagas. Passiv form kan Tvåstaviga Tvåstaviga <strong>latin</strong>ska också bildas <strong>latin</strong>ska <strong>latin</strong>ska ord g<strong>en</strong>om ord ord har omskrivning har har betoning<strong>en</strong> betoning<strong>en</strong> betoning<strong>en</strong> på med på på d<strong>en</strong> hjälpverbet d<strong>en</strong> d<strong>en</strong> första första första stavels<strong>en</strong>. bli(va) stavels<strong>en</strong>. stavels<strong>en</strong>. Betoning<strong>en</strong> och Betoning<strong>en</strong> Betoning<strong>en</strong> i övriga i övriga i övriga ord ord ord ligger ligger ligger på näst på näst på näst sista sista sista stavels<strong>en</strong>, stavels<strong>en</strong>, stavels<strong>en</strong>, om om om d<strong>en</strong>na d<strong>en</strong>na d<strong>en</strong>na är lång är lång är lång (dvs. (dvs. perfekt (dvs. innehåller innehåller innehåller particip diftong diftong av diftong huvudverbet: eller eller eller vokal vokal vokal följd följd följd Han av av minst minst av blir minst två två jagad två konsonanter konsonanter konsonanter av ett lejon. eller eller eller vokal vokal Verb, vokal som som som som i har ord<strong>bok</strong> ord<strong>bok</strong> i ord<strong>bok</strong> passiv har har har form ett ett ett längdstreck längdstreck m<strong>en</strong> längdstreck aktiv över över betydelse, över sig). sig). sig). I andra andra I kallas andra fall fall depon<strong>en</strong>s fall ligger ligger ligger betoning<strong>en</strong> betoning<strong>en</strong> (Han betoning<strong>en</strong> andas). på på på tredje tredje tredje stavels<strong>en</strong> stavels<strong>en</strong> stavels<strong>en</strong> från från från slutet, slutet, slutet, t.ex. t.ex. t.ex. ínsula, ínsula, ínsula, vilket vilket vilket i d<strong>en</strong>na d<strong>en</strong>na i d<strong>en</strong>na kurs<strong>bok</strong> kurs<strong>bok</strong> kurs<strong>bok</strong> mestadels mestadels mestadels utmärks utmärks utmärks med med med acc<strong>en</strong>tteck<strong>en</strong>. acc<strong>en</strong>tteck<strong>en</strong>. Hjälpregel: Hjälpregel: Ag<strong>en</strong>t Hjälpregel: bildas vokal vokal vokal med framför framför framför preposition<strong>en</strong> vokal vokal vokal är är som som är som av. regel regel Det regel kort, kort, är kort, ag<strong>en</strong>t<strong>en</strong> t.ex. t.ex. t.ex. cáries, cáries, cáries, som vídeo vídeo vídeo utför handling<strong>en</strong> i sats med ett passivt verb: ’Trädet fälls av <strong>en</strong> träd- Regler Regler gårdsmästare’. Regler för för för uttal uttal uttal Trädet av av <strong>latin</strong>sk av <strong>latin</strong>sk <strong>latin</strong>sk gör ing<strong>en</strong>ting. text text text som som som tillkommit tillkommit Det tillkommit förhåller efter efter efter sig 400 400 ”passivt” 400 e.Kr. e.Kr. e.Kr. Detta Detta och Detta verbet uttal uttal uttal har är är är idag idag passiv idag vanligt vanligt form. vanligt i medicinska, medicinska, i medicinska, juridiska juridiska juridiska och och och biologiska biologiska biologiska sammanhang sammanhang sammanhang och och och i lånord. lånord. i lånord. Det Det Det bör bör bör också också också användas, användas, användas, då då man man då man i <strong>en</strong> <strong>en</strong> i modern modern <strong>en</strong> modern sv<strong>en</strong>skspråkig sv<strong>en</strong>skspråkig Attribut sv<strong>en</strong>skspråkig text är text bestämningar text möter möter möter exempelvis exempelvis exempelvis namnet till substantiv, namnet namnet Cicero. Cicero. Cicero. t.ex. adjektivattribut ae ae (d<strong>en</strong> ae höga mast<strong>en</strong>), g<strong>en</strong>itivattribut [ e ] [ e ] (vänn<strong>en</strong>s Caesar Caesar Caesar (sesar) (sesar) båt), (sesar) prepositions- oe oe attribut oe [ (flickan från landet) [ e] e] [ e] po<strong>en</strong>a po<strong>en</strong>a po<strong>en</strong>a (p<strong>en</strong>a) (p<strong>en</strong>a) (p<strong>en</strong>a) c c (före (före (före e, e, i, i, e, y, y, i, ae, ae, y, oe) ae, oe) oe) [ s ] [ s ] jfr jfr civil civil jfr civil cc cc cc (före (före (före e, e, i, i, e, y, y, i, ae, ae, y, oe) ae, oe) oe) [ ks ks [ ] ks ] jfr jfr acceptera acceptera jfr acceptera sc Adverbial är bestämningar till verb, adjektiv och adverb och sc sc (före (före (före e, e, i, i, e, y, y, i, ae, ae, y, oe) ae, oe) oe) [ s el. el. [ s sch-ljud sch-ljud el. sch-ljud ] ] jfr jfr sc<strong>en</strong>, sc<strong>en</strong>, jfr sc<strong>en</strong>, fascinerad fascinerad fascinerad g hela (före (före g (före satser. e, i, e, i, e, y, y, i, ae, ae, Det y, oe) oe) ae, finns oe) många [ j ] [ j ] slags adverbial, g<strong>en</strong>us g<strong>en</strong>us g<strong>en</strong>us t.ex. rumsadverbial, ti ti tidsadverbial: + ti vokal vokal + vokal Här simmade [ tsi tsi [ ] tsi han. ] Pojk<strong>en</strong> Horatius Horatius kom Horatius i resp. resp. går. resp. rationalis rationalis rationalis 98 9 9
- Page 1 and 2: Ditt latin En språklig och kulturh
- Page 3 and 4: Staffan Edmar Ditt latin En språkl
- Page 5 and 6: Förord Det latinska ordförrådet
- Page 7 and 8: S T E G II Rom under republikens ti
- Page 9 and 10: inom kyrkan var skolan: schola ‘s
- Page 11: Ordklasser i svenskan och latinet N
- Page 15 and 16: PAESTUM Ett av Italiens främsta mi
- Page 17 and 18: Arkeologin har bekräftat tradition
- Page 19 and 20: kolonner. I Paestum finns också kv
- Page 21 and 22: Nu inleder vi ett närmare studium
- Page 23 and 24: Presens Utgrävningar singularis i
- Page 25 and 26: hamnen i Herculaneum har man exempe
- Page 27 and 28: 1:a deklinationen: planta Fem. 2:a
- Page 29 and 30: Per cápsulam Här följer nu någr
- Page 31 and 32: Vi avslutar med kasus dativ och abl
- Page 33 and 34: Lånord Presens i svenskan pluralis
- Page 35 and 36: Räkneord Si decem per quinque divi
- Page 37 and 38: Personliga Morfem, språkets pronom
- Page 39 and 40: 1:a deklinationen: plantae Fem. 2:a
- Page 41 and 42: Vi avslutar med kasus dativ och abl
- Page 43 and 44: Om romerska provinser och annat 15
- Page 45 and 46: Didos CUMAE och Aeneas kärlekssaga
- Page 47 and 48: Dido inbjuder så småningom Aeneas
- Page 49 and 50: hästens herden väldiga avsköt, m
- Page 51 and 52: Komna lik en högt galen ibland men
- Page 53 and 54: svärdet och profeterar om Hannibal
- Page 55 and 56: Praeterea stridigheter censeo Carth
- Page 57 and 58: Ur Aulularia Antonius och Octavianu
- Page 59 and 60: om dagen. Han vakar hela nätterna,
- Page 61 and 62: Badhusens njutningar De romerska ba
- Page 63 and 64:
Imperfekt En berömd genom romares
- Page 65 and 66:
Perfekt och pluskvamperfekt Mox rur
- Page 67 and 68:
En skoldag. Ur en senantik nybörja
- Page 69 and 70:
Perfekt particip Det svenska språk
- Page 71 and 72:
3:e deklinationen: sol Mask., lex F
- Page 73 and 74:
I det följande ges exempel på adj
- Page 75 and 76:
Vi avslutar med återstående två
- Page 77 and 78:
Phaedrus, Lupus et en agnus berömd
- Page 79 and 80:
Da mi basia mille, deinde centum, C
- Page 81 and 82:
Assimilation Quod mulier dicit cupi
- Page 83 and 84:
Några Vokalförändringar latinska
- Page 85 and 86:
Passivum. 3:e deklinationen: Depone
- Page 87 and 88:
I Nationalmuseet det I Neapelmuseet
- Page 89 and 90:
Vi Vi avslutar avslutar med med kas
- Page 91 and 92:
Adjektivs 4:e deklinationen kompara
- Page 93 and 94:
5:e deklinationen Substantiv på -u
- Page 95 and 96:
Slaget vid Hastings 1066 - från Ba
- Page 97 and 98:
Wilhelm tar med Harald på ett krig
- Page 99 and 100:
Vilhelm bygger en flotta och seglar
- Page 101 and 102:
Slaget vid Hastings WILLELM DUX INT
- Page 103 and 104:
Alfabetisk ordlista latin - svenska
- Page 105 and 106:
áliquot atrox, (oböjl.) atrócis
- Page 107 and 108:
Castor, conditio, Cástoris onis Ca
- Page 109 and 110:
D doceo, docui, doctum 2 undervisa,
- Page 111 and 112:
ex-spectatio, Gallia Cisalpina onis
- Page 113 and 114:
ignótus, iratus, a, a, um um okän
- Page 115 and 116:
luceo, modus, luxi, i - M 2 (lux, m
- Page 117 and 118:
non pactum, inte i N överenskommel
- Page 119 and 120:
2. Plinius, proprius, Gaius a, um P
- Page 121 and 122:
ectus, satis a, nog, um tillräckli
- Page 123 and 124:
statua, totus, ae a, F um bildstod,
- Page 125 and 126:
Facit valde (adv. till validus) vä
- Page 127 and 128:
Mikrogrammatik han till en plats me
- Page 129 and 130:
Komparativ Relativt pronomen av ett